37 



mede (Fløjfisk). Brystfinnerne kan være indrettede til 

 at fastholde Hunnen (Ulk). Særlige Udvækster kan 

 dannes hos Hannerne i Legetiden (paa Underkæben hos 

 Laksen, paa Huden hos Brasen). Farverne er ofte og 

 særlig i Legetiden kraftigere hos Hannen end hos Hunnen, 

 og undertiden er de to Køn helt forskellig farvede (Rød- 

 næb og Blaastak). Krophulens Form kan være forskellig 

 (Rødspætte). 



Tvekønnede Individer (Hermafroditer) er iagttaget hos 

 de fleste almindelig spiste Fiskearter, men maa betragtes 

 som Vanskabninger, selv om visse udenlandske Aborre- 

 fisk normalt er tvekønnede. Ogsaa en anden Misdannelse, 

 nemlig Braksnuden, er efterhaanden truffet hos talrige 

 Fiskearter; ret hyppig er den hos Torsken, og de brak- 

 snudede Torsk har endog faaet et eget Navn: „Torske- 

 konger"; ogsaa hos kunstig opdrættede Ørreder er Brak- 

 snudethed jævnlig forekommende. Det er en Misdannelse, 

 der svarer til den f. Eks. for visse Hunderacer (Mopser) 

 ejendommelige. 



I det følgende er der ikke taget Hensyn til Fiske- 

 faunaen paa eller ved vore Bilande og Kolonier mod Nord 

 og Vest og heller ikke til den færøiske Fauna, som paa 

 Grund af Øernes atlantiske Natur er noget anderledes 

 end den øvrige danske Fauna. Derimod er der for at 

 skaffe en naturlig Afrunding af Vandomraaderne*) medtaget 



*) Grænselinierne mellem de forskellige danske Farvande drages saa- 

 ledes (jævnfør Kortet) : 



Linien fra Blaavandshuk vestefter skiller Vesterhavets nordlige og 



sydlige Del. 



— Hanstholm-Lindesnæs skiller Vesterhav og Skagerak, 



— Skagen-Marstrand — Skagerak og Kattegat, 



— Gilbjærghoved-Kullen - Kattegat og Øresund, 



— Høierup-Falsterbo - Øresund og Østersøen, 



— Dragør-Limhamn — Øresunds nordlige og sydlige Del, 



— Hasenøre-Gniben — Kattegat og Samsøhavet, 



— Bjørnsknude-Æbelø — Samsøhavet og Lille Bælt, 



— Thorø-Aarø — Lille Bælt og Østersøen, 



— Lindhoved-Skjoldnæs — Østersøen og det fynske Øhav, 



— Veinæs Nakke-Ristinge Hale skiller det fynske Øhav ogØstersøen, 



— Refsnæs-Fynshoved skiller Samsøhavet og Store Bælt, 



— Frankeklint-Røsøre - Store Bælt og det fynske Øhav, 



— Hou-Omø — Store Bælt og Langelandsbæltet, 



— Omø-Ohnsevig Langelandsbæltet og Smaalandshavet, 



— Gulstav-Kappel — Langelandsbæltet og Østersøen, 



— Gjedser-Darsserort — Østersøens vestlige og ostlige Del. 

 Samsøhavet, Lille Bælt, det fynske Øhav, Store Bælt, Langelands- 

 bæltet og Smaalandshavet kaldes tilsammen Bælthavet. 



