42 



der gaar i Kropsidens Midte fra Gællespalte til Halerod 

 eller langs Sidelinien (Fig 18). 



Sidelinien kaldes fuldstændig, naar Porerækken 

 strækker sig fra Gællespaltens Overrand til Halefinnens 

 Rod (se Side 25). 



Pelagisk siges de Dyr at leve, som holder til i den 

 fri Vandmasse, hvad enten deres Egenbevægelse er stor 

 eller ringe. 



Demersal (bundknyttet) betegner i Modsætning til 

 pelagisk et Afhængighedsforhold af Bunden. 



Svæv (Plankton) kaldes alt (Dyr, Planter o. a.), som 

 lever frit i Vandet uden at være afhængig af Bund eller 

 Bred, og som, idet dets Egenbevægelse er for ringe til at 

 spille nogen Rolle i Forhold til Vandmassens, lader sig 

 drive med af dennes Bevægelser. 



d betyder Han, 9 betyder Hun. 



0-Gr., I-Gr. o. s. V. se Side 34. 



Benfiskenes Orden deles i fire Underordener, der ad- 

 skilles saaledes: 



Oversigt over Underordenerne. 



1. Hver Gællebue bærer mange, normalt formede 



Gælleblade (eller undtagelsesvis to netformet 



gennembrudte Skiver*)) 2. 



Hver Gællebue bærer kun nogle faa, men bu- 

 skede Gælleblade (Fig. 13, Side 21) 



IV. De buskgællede**) (Loph obrånch ii). 



2. Overkæbeben og Mellemkæbeben er i Alminde- 



lighed sammenvoksede med hinanden 



III. De fastkæbede***) (Plectognåthi). 

 Overkæbeben og Mellemkæbeben er ikke sam- 

 menvoksede med hinanden (eller om de er 

 sammenvoksede, danner de en meget lang, 

 sværdformet Forlængelse af Snuden*)) 3. 



3. Rygfinnens forreste Straaler er Pigstraaler, altsaa 



altid uleddede, men undertiden bøjelige 



I. Pigfinnefisk (Acanthopterygii). 

 Rygfinnens forreste Straaler er Blødstraaler, alt- 

 saa altid leddede og i Reglen bløde, men und- 

 tagelsesvis stive 



II. Blød finnefi sk (M alacoptery gi i). 



*) Af danske Fisk kun Sværdfisken. 



*) Hertil hører fra vor Fauna kun Naalefiskene. 



') Hos os kun den letkendelige Klumpfisk. 



