44 



finnefisk har sværere, stivere og mere stikkende 

 Pigstraaler, og disses Ledforbindelse med Straale- 

 bærerne er bedre udviklet; i Reglen kan Pig- 

 straalerne lægges ned, og hyppig er der Fure langs 

 Ryggen til at optage dem. De ægte Pigfinnefisk 

 er de højest udviklede Benfisk, og blandt dem dan- 

 ner igen Aborrefamilien og Læbefiskene de mest 

 fremskredne Typer. 



Oversigt over Familierne. 



1. De nedre Svælgben sammensmeltede. En en- 



kelt Rygfinne, hvis Pigstraaledel er lige saa 



lang eller længere end Blødstraaledelen 



14. Læbe fisk (Labridæ). 

 De nedre Svælgben er ikke sammensmeltede. 

 Een eller to Rygfinner med længere eller kor- 

 tere Pigstraaledel 2. 



2. Pigge paa mindst een af Gællelaagets Knogler. 3. 

 Ikke Pigge paa nogen af Gællelaagets Knogler. 6. 



3. Ingen Tænder paa Plovskærbenet. 4. Sciænidæ*). 

 Plovskærbenet i Reglen tandbevæbnet 4. 



4. Et af Øjenbenene er ved en Benudvækst fæstet 



til Forgællelaaget 



3. Ulkefamilien (Cottidæ) **). 

 Øjenbenene er ikke ved en Benudvækst fæstede 

 til Forgællelaaget 5. 



5. Første Rygfinne — eller Pigfinnedelen af Ryg- 



finnen, om der kun er een - er meget kort. 

 De smaa Skæl i skraa Rækker giver Kroppen 



et fint skraastribet Udseende 



2. Fjæsing familien (Trachinidæ). 

 Første Rygfinne — eller Pigfinnedelen af Ryg- 

 finnen, om der kun er een — er ikke meget 



kort. Kroppen er ikke skraastribet 



1. Aborrefamilien (Percidæ). 



6. To lange Skægtraade paa Underkæbespidsen . . 



5. Mullefamilien (Mullidæ). 

 Ingen Skægtraade paa Underkæbespidsen 7. 



7. Tænderne er store og kraftige 6. Sparidæ. 



Tænderne er smaa eller mangler 8. 



*) Kun een dansk Art med to sammenstødende Rygfinner (R^ 10, Ro 



1 + 26 28). 

 *■■•=) De hertil hørende danske Arter er enten aborrelignende, rødfarvede 

 Havfisk eller nedentil flade Havfisk med tre frie Brystfinnestraaler, 

 eller deres to første Bugfinnestraaler ligger tæt op ad hinanden. 



