49 



rand med to eller tre skraat fremad rettede Torne, der 



kan være delt i Spidsen. Skællene er mindre og ikke 



saa ru som Aborrens. Sidelinien fuldstændig. Farven 



mørk oventil, sølvskinnende paa Siderne og hvidlig paa 



Bugen; en stor, sort Plet paa Spidsen af Gællelaaget. 



Ri9; R^ 1 + 12— 13; G3+10— 11; Br 17; Bu 1 + 5; 



H X -^ 17 -r X. 



Barsen skal kunne blive en Meter lang og da veje omkring 

 syv Kilogram, men de hidtil i vore Farvande tagne Barser 

 har vistnok alle været mellem 21 og 42 cm lange. Barsen 

 lever af Rov og er en ægte Saltvandsfisk, selv om den 



Pig. 20. Bars. (Efter F. A. Smitt). 



særlig som yngre jævnlig gaar op i Vandløb og i det 

 hele holder sig i Strandens Nærhed (Bændeltangsomraa- 

 det). Legetiden skal falde i Maj— Juni Maaneder, og Le- 

 gen skal foregaa paa Sandbund, men da der fra vore Far- 

 vande kun kendes større Individer, og da disse paa en 

 enkelt Undtagelse nær er fangede efter Legetiden (nemlig 

 eet Stykke (en voksen, men umoden Hun) i Maj mod tre- 

 ogtredive i Maanederne Juli— December), er det rimeligt 

 at formode, at den ikke yngler hos os. De forholdsvis 

 talrige Fangster i det nordlige Kattegat tyder paa, at Bar- 

 sen, der egentlig har sit Hjem i Middelhavet og ved de 

 europæiske Atlanterhavskyster op til England, men er 

 truffet helt oppe ved Tromsø, maa regnes blandt de van- 

 drende Sydfisk, som gennem Skagerak aflægger vore indre 

 Farvande et Besøg i Aarets sidste Halvdel; men de gen- 

 tagne Fangster i Limfjorden kunde tyde paa, at Barsen 

 yngler i Nabolaget, og der er Grund til at mindes Krøyers 

 Bemærkning om Barsens mulige Hyppighed ved Agger. 



C. V. Otterstrøm : Fiske I. 4 



