71 



hudstraaler. To indbyrdes adskilte Rygfinner, af 

 hvilke den forreste er en Pigfinne og meget 

 kortere end den anden, der er en Blødfinne. Ne- 

 derst i Brystfinnerne sidder tre Straaler, der ikke 

 er forbundne med Finnehud. Bugfinnerne er vidt 

 adskilte; de har hver een Pigstraale og fem Blød- 

 straaler. Kroppen dækket af meget smaa Skæl; 

 undertiden større Skæl langs Sidelinien. Svømme- 

 blære findes og er ofte delt. Kønstap lidet udviklet 

 eller mangler. 



Slægten er udbredt i det atlantiske, det indiske og de 

 sydlige Dele af det stille Ocean med op imod fyrretyve 

 Arter. Af disse forekommer tre hos os. Knurhanerne 

 har deres Navn af den knurrende Lyd, der høres, naar 

 de trækkes op af Vandet; den hidrører fra Svømmeblæren, 

 der bringes til at dirre. 



Oversigt over Arterne. 



1. Sideliniens Skæl er høje og naar med den øvre 



Flig op til Rygfurens Sideplader 



3. Tværstribet Knurhane (T. pini). 

 Sideliniens Skæl er normalt formede 2. 



2. Sideliniens Skæl bærer Pigge. Brystfinnerne er 



kortere end saavel anden Rygfinnes som Gat- 

 finnens Rod. 1. Graa Knurhane (T. gurnårdus). 

 Sideliniens Skæl uden Pigge. Brystfinnerne er 

 længere end Roden af saavel anden Rygfinne 

 som Gatfinnen. 2. Rød Knurhane (T. hirundo). 



1. Graa Knurhane (Trigla gurnårdus Linné). 

 Kroppen er kantet paa Grund af Benknuderne langs 

 Sidelinien og to Rækker Benknuder, som indrammer en 

 Del af den langs Ryggens Midtlinie gaaende Fure, i hvil- 

 ken Rygfinnen sidder; en lignende Fure gaar langs Ha- 

 lens Underside og indeholder Gatfinnen, men er ikke 

 indrammet af Benknuder. Benknuderne har alle en takket 

 Køl. Mellem Øjnene er Panden svagt (hos de unge 



