73 



dog af og til truffen ved Bornholm og ved Blekinges Ky- 

 ster. I øvrigt er den udbredt fra Island og Murman- 

 kysten til Middelhavet. Den er en udpræget Strejffisk; 

 fortrinsvis holder den sig til den blandede Bunds Om- 

 raade, men træffes ogsaa paa blød, ubevokset Bund; i 

 Fjordene gaar den som Regel ikke ind. Sine frie, finger- 

 agtig bøjelige Brystfinnestraaler benytter Fisken rimeligvis 

 baade som Kryberedskaber og som Føleredskaber under 

 sin Søgen paa Bunden efter Føde (Krebsdyr, Orme, 

 Smaafisk o. 1.); men mærkelig nok er Fisken tillige en 

 fortræffelig Svømmer, der om Sommeren ikke sjælden 

 dørges sammen med Makrel. 



Legetiden falder vistnok meget forskellig; i hvert Fald 

 er de pelagiske Æg fundne i August Maaned i den vestlige 

 Østersø og i Kattegat, men i Vesterhavet og Skagerak er 

 der allerede i April Maaned taget Æg af denne Art. De 

 pelagiske Unger er kendt fra den vestlige Østersø, Store 

 Bælt og Kattegat, hvor de er taget i August. Ungerne 

 opnaar først ret sent de voksnes Udseende, men kan dog 

 tidlig kendes paa den bevæbnede Sidelinie. Kødet er rigtig 

 godt, men dog noget svampet. 



2. Rød Knurhane (Trigla hirundo Bloch). 

 (Trigla lucérna Willughby). 



Saavel Krop som Hoved bredere forneden end for- 

 oven. Panden mellem Øjnene indadbuet — svagt hos de 

 ældre, stærkt hos de yngre. Øjenbenene med radiære 

 Furer, der udstraaler fra et Punkt langt foran Øjet. Over- 

 gællelaagets to Pigge er korte og meget mindre end den 

 store Pig paa Nøglebenet. Første Rygfinnes Straaler er i 

 Reglen ikke knudrede; dog er den forreste Straales For- 

 kant ujævn. Brystfinnerne er store og naar mindst til 

 Gattet; de er længere end Roden af anden Rygfinne og 

 Gatfinnen; de fri Straaler er leddede og ugrenede; af de 

 i Finnehuden indesluttede Straaler er de midterste tre 

 Gange gaffelgrenede. Skællene er smaa og glatte. Side- 

 linien er fuldstændig og er ikke væbnet med Benknuder; 

 den løber nærmest Rygkanten og deler sig ved Halefin- 

 nens Rod i to Grene, der fortsættes ud paa Finnen. Paa 

 hver Side af Rygfinnerne sidder en Række Benknuder; 

 disse har hver en glat Længdekøl, som ender i en Spids. 



