108 



ligt som Makrelfiskenes, meget fedt og særdeles godt. 

 Om dens Yngleforhold vides saa at sige intet. Hos os 

 bliver Glansfisken kun sjælden fanget, skønt den rimelig- 

 vis ligesom Havbrasenen lejlighedsvis lever i Skageraks 

 Dybder, hvor den nogle Gange er taget paa Krogbakker. 

 Det er sikkert kun mere undtagelsesvis, at den — ude- 

 lukkende i Foraars- og Sommermaanederne, naar und- 

 tages den i Januar 1904 ved Gjerrild Strand tagne — for- 

 vilder sig ned i Kattegats Østerrende, fra hvilken den da 

 særlig efter Storm driver ind paa Kysten i hjælpeløs Til- 

 stand eller fanges i Bundgarn eller andre stærke Red- 

 skaber (Marsvingarn). Dens pragtfulde, iøjnefaldende Ud- 

 seende gør, at man har bedre Oplysninger om Fangster 

 af Glansfisk end om de fleste andre Fisk; allerede før 

 1690 ved man, at der fangedes to Stykker i Øresund, og 

 at de blev afbildet til det kongelige Kunstkammer. I alt 

 kendes toogtyve Fangster fra vore Farvande, hvoraf to fra 

 Vesterhavet, seks fra Skagerak, seks fra Kattegat, een fra 

 Store Bælt og seks fra det nordlige Øresund. 



10. Pigmakrelfamilien (Carangidæ). 



Tænderne er kegleformede, eller de mangler. 

 Øjnene sidestillede. Kindpanser mangler. Øjen- 

 benene har ingen Benforbindelse med Forgællelaaget. 

 Gællespalterne store. Flere end tre, i Reglen syv, 

 Gællehudstraaler. Pigfinneafdelingen af Rygfinnen 

 (eller første Rygfinne, hvis der er to) er mindre 

 end Blødfinneafdelingen (henholdsvis anden Ryg- 

 finne) og end Gatfinnen. Bugfinnerne er fæstet 

 under Brystfinnerne; stundom er de rudimentære 

 eller mangler helt. Kroppen kan være nøgen eller 

 dækket af ret smaa Skæl. Fireogtyve Hvirvler. 

 Svømmeblære findes. 



Til Pigmakrelfamilien regnes omkring tredive Slægter 

 med godt et Par Hundrede Arter, der er spredt over 

 næsten alle den tropiske og den tempererede Zones Have. 

 Vi har kun een Art i vor Fauna. 



