127 



Guldmulten synes ikke at blive større end godt halv- 

 tredsindstyve Centimeter, og de i Norden fangede Eksem- 

 plarer har som Regel været en Del mindre. I Form ligner 

 den meget vore andre Multer, og Figur 60 kunde, om Bryst- 

 finnerne var noget længere, let forveksles med Billedet af 

 en Guldmulte. Udbredelsesomraadet gaar fra det sydligste 

 Norge til de canariske Øer og omfatter Middelhavet. Et 

 Par Gange er Guldmulten taget ved Bohusians Kyst og en 

 enkelt Gang (Oktober 1852) i Kattegat. Dens Levevis af- 

 viger næppe synderlig fra de andre Multers. 



14. Læbefiskfamilien (Labrfdæ). 



Kroppen sammentrykt, særlig mod Ryggen, 

 noget langstrakt eller temmelig kort. Ganen tand- 

 løs. De nedre Svælgben er sammensmeltede til 

 een Knogle, saa at Grænselinierne mellem dem er 

 forsvundet (Fig. 61,2). Fem eller seks Gællehud- 

 straaler. Paa hver Side tre en halv Gælle. En 

 enkelt Rygfinne, hvis Pigfinnedel er lige saa lang 

 som eller længere end Blødfinnedelen, hvilken sidste 

 har samme Længde som Gatfinnens Blødfinnedel. 

 Bugfinnerne er fæstet noget længere tilbage end 

 Brystfinnerne og er forsynet med een Pigstraale 

 og fem Blødstraaler. Kroppen dækkes af brede, 

 glatte og tynde Skæl af forskellig Størrelse. Side- 

 linien fuldstændig eller afbrudt. Bigælle saavel 

 som Svømmeblære til Stede. 



Til Familien hører et halvt Hundrede Slægter med 

 over fire Hundrede Arter, der alle er Havfisk, fra tropiske 

 og tempererede Haves Kystbælte. De fleste lever af 

 Krebsdyr og skalklædte Bløddyr, men nogle skal være 

 planteædende. Den fremstaaende Snude og de tykke 

 Læber har skaffet vore danske Arter Gyltenavnet (= 

 Galt). 



To Underfamilier er repræsenterede hos os. 



