131 



Berggylten kan blive indtil femogfyrretyve Centimeter 

 lang, men den almindelige Størrelse er godt tredive Centi- 

 meter. Dens Udbredelsesomraade strækker sig fra Trond- 

 hjemsfjorden til Nordafrika og Middelhavet. Den ynder 

 særlig Klippekyst og tages hos os i Reglen paa stenet Bund 

 paa ti til tredive Meters Dybde. Berggylten er ikke sjæl- 

 den ved de svenske Skageraks- og Kattegatskyster, og 

 gennem Kattegats Østerrende trænger den ned i Sundet, 

 hvor den næsten hvert Efteraar tages ved Snekkersten i 

 Ruser; men desuden er den taget hist og her i vore Far- 

 vande, nemlig ved Skagen, Frederikshavn, ved Limfjorden, 

 udfor Muldbjærgene, ved Hobro, i Aarhusbugten, i Vejle 

 Fjord, ved Fredericia, ved Kallundborg, ved Skovshoved 



$mm^. 



i'-iiAS^ vjc -^ \^^x>' 



' j'i^.'^^'.-ii^ 



Pig. 62. Berggylt. (Efter Zoologia danica). 



og udfor Stevns; i den vestlige Østersø er den fanget 

 nogle faa Gange i Bugten ved Kiel og ved Ærø; i den 

 egentlige Østersø vistnok kun en enkelt Gang, nemlig 

 ved Kivik paa Skaanes Østkyst. Af de tolv tidsangivne 

 Fangster skete elleve i Maanederne September— November 

 og een i Maj; Berggylten er derfor rimeligvis en vandrende 

 Sydfisk. 



2. Blaastak (c^) og Rødnæb (?) (Låbrus 

 mixtus Linné). 

 Slankere, med spidsere Hoved og større Mund end 

 vore andre Læbefisk. Kroppens største Højde, over Bug- 

 finnernes Rod, indeholdes henved fire til fire en halv 

 Gang i Totallængden. Forgællelaagets Bagrand paa et 

 Stykke meget fint tandet eller helt glat. Hannen er 

 sortegrøn med blaalige Aarer paa Hovedet og med blaa, 



9* 



