139 



nævnte Familie staar Blødfinnefiskene meget nær. Dog 

 vil det i Reglen være forholdsvis let at skelne mellem de 

 uægte Pigfinnefisk, der altid (med nævnte Undtagelse) 

 har Pigstraaler forrest i Rygfinnen, og Blødfinnefiskene, 

 der aldrig har ægte Pigstraaler forrest i Rygfinnen. Større 

 Vanskelighed kan det volde at adskille de ægte og de 

 uægte Pigfinnefisk; foruden de allerede nævnte Kende- 

 tegn kan nævnes, at Pigstraalerne hos de uægte Pigfinne- 

 fisk gennemgaaende ikke er udviklet til at afvige saa 

 stærkt fra Blødstraalerne, som hos de ægte Pigfinnefisk'; 

 dette udelukker dog ikke, at Pigstraalernes Antal kan 

 være meget stort. 



Fra vor Fauna hører ingen ægte Ferskvandsfisk, men 

 kun Saltvands- og Brakvandsfisk til denne Gruppe. 



Oversigt over Familierne. 



1. Brystfinnerne paa et bevægeligt Skaft, med hvil- 



ket de danner en Vinkel 



7. Havtaskefamilien (Lophiidæ). 

 Brystfinnerne uden Skaft 2. 



2. Fire Par Gæller. (Hertil bl. a. normalt formede, 



undertiden gennemsigtige Smaafisk, hyppig 

 med tragtformet sammenvoksede Bugfinner) . . 3. 

 Tre eller tre og en halv Gælle paa hver Side. 

 j(Hertil bl. a. haletudseformede Smaafisk med 

 Sugeskive) 5. 



3. Kroppen baandformet, nøgen. Talrige Blind- 



tarme. Dybhavsfisk 



1. Baandfiskene (Trachypteridæ). 

 Faa eller ingen Blindtarme 4. 



4. Een eller to Rygfinner (alle danske Arter har 



to). Den forreste Del af Rygfinnen — eller 

 første Rygfinne — , som har bøjelige Pigstraaler, 



er kortere end den bageste 



3. Kutlingfamilien (Gobiidæ). 

 Een, to eller tre Rygfinner (alle danske Arter 

 har een). Pigfinnedelen af Rygfinnen eller 

 -finnerne er i Reglen veludviklet og større 

 end Blødfinnedelen. 2. S 1 i m f i s k e n e (B 1 e n n i i d æ). 



5. Bugfinnerne bestaar af een Pigstraale og to Blød- 



straaler og er ikke omdannet til en Sugeskive. 



6. Paddefiskene (Batrachidæ). 

 Bugfinnerne helt eller delvis omdannet til en 

 Sugeskive 6. 



