146 



[1. Underslægten Leptoclinus Th. Gill. 



Saavel Kæberne som Plovskærbenet og Ganebenene 

 er tandvæbnede. Baade i Over- og Underkæben er der 

 fortil nogle faa større Hugtænder. 



Kun een Art hører til denne Underslægt. 



1. Plettet Langebarn (Lumpénus macu- 

 låtus B. Fries). 



Afstanden fra Snudespids til Gat er mellem en Tredje- 

 del og Halvdelen af Totallængden. Overkæben naar til- 

 bage til under Midten eller Bagkanten af Øjet. Paa Mel- 

 lemkæbebenene og paa Underkæben er der paa hver Side 

 een eller to Hugtænder. Brystfinnernes nedre Del danner 

 et særligt Afsnit, hvis Straaler er længere end de øvre 

 og har frie Spidser. Halefinnen er skilt fra Ryg- og Gat- 

 finne og er ikke tilspidset, men tvært afskaaret. Farven 

 er oventil graagul, nedentil hvidgul; der er talrige graa- 

 brune Pletter, som langs Ryggen samler sig til fire — seks 

 utydelige Tværbaand; en sort Plet paa Gællelaaget. Han- 

 nen bliver større end Hunnen, har større Gab end denne 

 og større Hugtænder. 



R58— 61; G 14- 34— 37; Brl5— 16; Bu 1+3; Hx + 

 11 +x. 



Det plettede Langebarn er en højnordisk Fisk, der 

 imidlertid er taget saavel i Kristianiafjord som ved Bohus- 

 Ians Kyst, hvor den med den begyndende Vinter synes 

 at nærme sig Kysten fra dybere Vand. Den er ikke kendt 

 fra dansk Side af Skagerak, men det er at forudse, at den 

 før eller senere vil blive fanget her og rimeligvis tillige 

 i Kattegats dybere Dele.] 



2. Underslægten Leptoblénnius Th. Gill. 



Tænder forekommer kun paa Kæberne. 



Af Underslægtens tre Arter, der alle nærmest er høj- 

 nordiske, udstrækker een sit Udbredelsesomraade til vore 

 Farvande. 



1. Spidshalet Langebarn (Lumpénus 

 lampetri formis Walbaum). 



Afstanden fra Snudespids til Gat er kun omtrent en 

 Tredjedel af Totallængden, stundom, særlig hos yngre, 

 nærmere to Femtedel. Overkæben naar tilbage under 

 Øjets Forkant. Ingen af Brystfinnestraalerne har frie 



