154 



Roden (Fig. 74). Skællene sidder mer eller mindre 

 løst. Svømmeblæren mangler eller er meget lille. 

 Kutlingslægten er meget artrig, men da mange af Ar- 

 terne staar hinanden særdeles nær, er Adskillelsen hyppig 

 vanskelig. De fleste lever i salt og brak Vand nær Ky- 

 sten, men der er udenlandske Ferskvandskutlinger, lige- 

 som nogle Arter kan vandre op i Aaerne fra Havet. Kut- 

 lingerne naar kun en ringe Størrelse og er alle Fredfisk; 

 mange af dem viser en betydelig Omsorg for Afkommet. 

 Hannerne er hyppigst mindre end Hunnerne, og Kønnene 

 er forskellige i det Ydre. Af kendte Arter har vi fem, 

 medens en sjette og syvende rimeligvis senere vil blive 



fundet. 



Oversigt over Arterne. 



1. Bugfinnerne er forbundet med en Hinde fortil, 



saa at de danner en Tragt (Fig. 74) 2. 



Bugfinnerne er ikke forbundet fortil, men er 

 skiveformede. 7. Ulkekutling (G. scorpioide s). 



2. Seks (sjælden syv) Straaler i første Rygfinne . . 3. 

 Syv til otte Straaler i første Rygfinne 



5. Toplettet Kutling (G. flavéscens). 



3. Issen nøgen 4. 



Issen skælklædt 6. 



4. 25—30 Skæl i en Linie langs Kropsidens Midte. 



6. G. jeffreysi. 

 Over 34 Skæl i en Linie langs Kropsidens 

 Midte 5. 



5. 34 — 41 Skæl langs Kropsidens Midte. Øjnene 



støder næsten sammen 



4. Spættet Kutling (G. pictus). 

 I Reglen over 40 Skæl langs Kropsidens Midte. 



Øjnene vel adskilte 



3. Lys Kutling (G. minutus). 



6. Omkring 40 Skæl i en Linie langs Midten af 



Kropsiden 1. Sort Kutling (G. niger). 



Omkring 25 Skæl i en Linie langs Midten af 

 Kropsiden.. 2. Spidshalet Kutling (G. friesii). 



1. Sort Kutling (Gobius niger Linné). 

 Hovedet er temmelig stort og bredt. Halestilken er 

 højere end hos de følgende Arter. De to Rygfinner staar 

 meget nær hinanden, og hyppig rører de hinanden. Anden 



