157 



[2. Spidshalet Kutling (Gobius 

 friesii Malm). 



Kroppen er noget mindre undersætsig end hos den 

 sorte Kutling, og selv fortil er den noget sammentrykt. 

 Issen og Struben foran Bugfinnerne er skælklædte. Krop- 

 pens Skæl er store; i en Linie langs Midten af Kropsiden 

 tælles kun omkring femogtyve Skæl. Bugfinnerne danner 

 en Tragt. Halefinnen er tilspidset. Snudens Længde 

 mindre end Øjets vandrette Tværmaal. Farven gullig med 

 en Række mørkere Pletter langs Ryggen og ligeledes langs 

 Midten af Kropsiderne. 



Ri 6; Rg 1 + 13— 14; G 1 + 12— 13; Brl9; Bu 1 H- 5; 

 Hx+15 + x. 



Den spidshalede Kutling synes at blive omkring ti 

 Centimeter lang, men den er kun lidet kendt. Oprindelig 

 toges den i Christianiafjord og ved Bohusians Kyst i 

 nogle faa Eksemplarer; senere har det vist sig, at den 

 ikke er sjælden ved Vest- og Sydvest-Irland og særlig i 

 det irske Hav. Ved Irland er den taget paa lavt Vand ved 

 Kysten og ned til tresindstyve Meters Dybde. De tre 

 skandinaviske Eksemplarer synes alle at have været fra 

 dybt Vand. Rimeligvis vil den spidshalede Kutling med 

 Tiden ogsaa blive fanget nærmere dansk Kyst i Skagerak 

 eller Kattegat.] 



3. Lys Kutling (Gobius minutus Pallas). 

 Kroppen er langstrakt; fortil er den trind, bagtil noget 

 sammentrykt og temmelig stærkt tilspidset. Mellem Øj- 

 nene er Panden smal. Der er ingen iøjnefaldende Ræk- 

 ker af Sidelinieporer paa Hovedet. De to Rygfinner er 

 adskilt ved et Mellemrum. Kun seks eller undtagelsesvis 

 syv Straaler i første Rygfinne. Bugfinnerne danner en 

 Tragt. Halefinnen er næsten tvært afskaaret, eller den 

 er svagt udadbøjet i Bagranden. Skællene er større 

 bagtil end fortil paa Kroppen; i Reglen er der over 

 fyrretyve Skæl i en Række langs Midten af Kropsiden. 

 Issen og Nakken, ofte tillige Forryg og Strube, er nøgne. 

 Farven er lys; hyppig en sort Plet mellem femte og sjette 

 Straale i første Rygfinne, men i øvrigt sidder der sjælden 

 Pletter paa Rygfinnernes Hud, hvorimod Straalerne har 

 talrige sorte eller brunlige Pletter, der ofte danner vandrette 

 Baand henover Finnerne. Kønsforskel viser sig i den hos 



