med lignende Tværbaaand paa Kropsidernes nedre Del; 

 Undersiden er gullig. Kønstap findes hos begge Køn, 

 men er størst hos Hannen. 



R 72-80 + 6—10 (Pigstraaler) + 16—21 ; G 80—88; Br 

 18—19; Bu 3; Ho. 



Aalekvabben kan blive femogfyrretyve Centimeter lang, 

 men i Reglen bliver den ikke over tredive. Den findes 

 ved Europas Kyster, fra Murmankysten og det hvide Hav 

 til Gibraltar og forekommer helt inde i Østersøens Bund. 

 Hos os er den meget almindelig i alle Fjorde og langs 

 alle Kyster i Bændeltangsomraadet, hvor den lever som 

 Standfisk spredt ved Bunden. Dens Føde bestaar af mindre 

 Dyr som Orme, Snegle og Krebsdyr. Hannerne er mindre 

 talrige end Hunnerne; de er gennemsnitlig mindre, men 

 synes at kunne opnaa samme Størrelse som disse. Efter 

 Parringen, der sker om Sommeren eller først paa Efter- 

 aaret, gaar Hunnen drægtig, indtil den omkring ved Nyt- 

 aarstid føder c. 30— c. 400 Unger. Disse er ved Fødslen 3.5 — 5.7 

 cm lange og ligner straks de voksne samt er i Stand til at 

 svømme og tage Næring til sig. Efter Maalinger af Aale- 

 kvabber fra Holbæk Fjord (Juli 1890) foregaar Væksten der 

 saaledes: 0-Gr. c. 7—12 cm; I-Gr. c. 15-20 cm; II -Gr. c. 

 22 — 35 cm. I sit andet Aar er Aalekvabben forplantningsdyg- 

 tig og i sit tredje udvoksen. Aalekvabben foragtedes tidligere 

 af Fiskerne som unyttig og bortkastedes til Trods for, at 

 den i Virkeligheden slet ikke er saa daarlig som Føde- 

 middel; men dens Knogler er grønne, hvilket særlig træ- 

 der frem, naar de koges, og det afskrækker mærkelig 

 nok mange fra at spise Fisken. I de senere Aar eks- 

 porteres der dog en Del Aalekvabber, og en Del af de 

 større finder Anvendelse her hjemme, særlig til Røgning; 

 større Betydning har dog Forbruget til Foder for Dambrugs- 

 ørred, idet Aalekvabben er særlig yndet hertil. Den fan- 

 ges i stor Mængde særlig fra Drivkvaserne, naar de i Som- 

 mertiden slæber med Aaledrivvaad gennem Bændeltangen. 

 Til levende Agn paa Aalekroge anvendes en Mængde smaa 

 Aalekvabber, medens de større skæres i Stykker til Agn 

 paa Aale- og Torskekroge. 



2. Underfamilien Aalebrosmer (Lycodinæ). 



Tænder paa Mellemkæbeben og Underkæbe samt 



ofte tillige paa Plovskærben og Ganeben. Skæg- 



traad kan findes paa Underkæben. Alle Finne- 



straalerne er bløde og leddede. De uparrede Finner 



