14 



des Strømmen, og sikkert kan veksle noget fra Aar til Aar, 

 ophæves efterhaanden, idet den opvoksende Yngel fordeler 

 sig til alle Sider. I Løbet af det første Leveaar bliver 

 Yngelen fra ti til tyve Centimeter, men Væksten er ret 

 uregelmæssig efter Opholdsstedet. I det følgende Aar 

 synes Torsken hovedsagelig at blive paa det valgte Op- 

 holdssted, hvorved der fremkommer den tilsyneladende 

 Raceforskel mellem de forskellige Egnes Torskebestand, 

 som har været en af de største Hindringer for den rette 

 Forstaaelse af Torskens Levevis, og som om lidt skal om- 

 tales nærmere. De ældre Torsk gaar for største Delen om 

 Sommeren ud paa dybt Vand, men ved Vintertid sker der 

 atter et Indtræk af Legetorsk. Vor Torskebestand er der- 

 for i Hovedsagen at opfatte som en uselvstændig lille 

 Del af Vesterhavets Torskestamme, og stedlige Racer fin- 

 des saaledes ikke. Som nævnt kan dog Torskene fra et be- 

 stemt Omraade have sit Særpræg; Torskene fra Samsø- 

 havets vestlige Del omkring Endelave er saaledes saa at 

 sige alle befængt med Orm (Ascaris), medens Torsk fra 

 Bælterne næsten er fri; Torsk, der holder til paa Steder, 

 som er bevokset med Rødalger, er selv teglstensrode; men 

 disse Egenskaber er ikke arvede Racemærker, men er 

 Ejendommeligheder, der er erhvervede ved et længere eller 

 kortere Ophold paa samme Sted under Opvæksten, og selv 

 den rødeste Torsk bliver efterhaanden graa, naar den f. 

 Eks. holdes i Ruse paa graalig Tangbund. Dog synes 

 Østersøen at huse en Torskestamme, der i enkelte lidet væ- 

 sentlige Henseender*) adskiller sig fra Vesterhavstorskene; 

 dette lader sig forklare, hvis det passer, at Torsken kan 

 yngle, og Yngelen udvikles i synderligt Tal i Østersøens 

 dybe Partier. Alt eftersom Torskeungen af Strømmen 

 er ført til det ene eller andet Sted, før den søger Bunden, 

 kommer den til at leve de første Aar under bedre eller 

 ringere Forhold, og da den er i Stand til at udnytte en 

 rigelig Tilgang paa Føde, bliver Følgen, at Torskene paa 

 de forskellige Steder vokser meget forskelligt. Naar senere 

 de paa forskellige Steder opvoksede Torsk blandes paa 

 deres Vandringer, bliver det vanskeligt at skelne mellem 

 Aldersklasserne, men for vore Farvande synes følgende 

 Tal at give en passende Forestilling om de almindelige 

 Størrelsesforhold ved Vintertid under Legen: O-Gr. cm; 

 I-Gr. 10-20 cm ; II-Gr. 30-45cm ; III-Gr. 50-80cm ; IV-Gr. 

 over 80 cm. Andre Steder kan Væksten falde anderledes, 

 og det er godtgjort, at Torsken f. Eks. ved Island vokser 



*) Hos Torsken som hos mange andre Fisk sidder Bugfinnernc for- 

 holdsvis længere fremme hos de ældre end hos de yngre. Men 

 yderligere sidder Bugfinnerne gennemgaaende længere fremme hos 

 en Østersøtorsk end nos en Vesterhavstorsk. 



