15 



meget langsommere end hos os, og at den først bliver 

 moden i en langt højere Alder og ved en Længde af 

 mindst 66 cm, medens der hos os kan træffes Torsk paa 

 under 30 cm, der med Udgangen af deres andet Leveaar 

 bliver modne. I Loven om Saltvandsfiskeri af 1907 er der 

 fastsat et Mindstemaal for Torsken paa 256 mm. 



Torskens økonomiske Betydning er umaadelig. Henimod 

 100 Millioner Kroner indvindes aarlig gennem Torske- 

 fiskeri. Særlig bekendte er de norske Torskefiskerier paa 

 Bankerne udfor Søndmøre og Romsdalen, ved Lofoten og 

 ved Murmankysten; det norske Torskefiskeri sysselsætter 

 aarlig 75—100.000 Mennesker, og der fanges c. 50 Millioner 

 Torsk. Endnu større Betydning for Befolkningen har det 

 færingske Torskefiskeri; sikkert mindst 10 °/o af Færøer- 

 nes Befolkning deltager deri. Tilsammen fiskes der i de 

 nordeuropæiske Have aarlig omkring 400 Millioner Kilo- 

 gram Torsk, og da den aarlige Fangst alene paa New- 

 foundlands Bankerne er endnu større end paa de norske 

 Banker, nemlig over 160 Millioner Stykker, kan man 

 regne, at der i det nordlige Atlanterhav rimeligvis fiskes 

 mindst 300 Millioner Stykker Torsk aarlig. Alle de vig- 

 tigste Fiskerier efter Stortorsk (Kabliau) foregaar, medens 

 Torsken er samlet paa Legepladserne. Vort hjemlige 

 Torskefiskeri er ikke saa stærkt bundet hertil, da det for en 

 stor Del gælder de unge, umodne Torsk; men om Som- 

 meren ophører Fiskeriet dog alligevel næsten helt („i 

 Maanederne uden r skal man ikke spise Torsk!"). For 

 Aaret 1911 opgives vor Torskefangst til godt 10 Millioner 

 Kilogram til en Værdi af 1.9 Million Kroner, altsaa til en 

 Gennemsnitspris af 19 Øre pr. Kilo. Torskefiskeriet ind- 

 bragte herefter 12,56 °/o af Aarets Udbytte af Saltvands- 

 fiskeriet. Til Fiskeriet bruges hos os hovedsagelig Kroge 

 („Bakker"), Bundgarn og Ruser, men ogsaa Pilk, Sættegarn og 

 i de senere Aar i stigende Grad Snurrevaad ; i Vesterhavet og 

 Skagerak anvendes Trawl særlig fra engelske og tyske Dam- 

 pere. Størsteparten af de ved de store udenlandske Fiskerier 

 fangede Torsk tilberedes for Eksport til „Klipfisk", idet den 

 flækkes og saltes og derefter vind- eller damptørres; en 

 Del tilvirkes til „Stokfisk", idet den tørres uden Saltning, 

 men denne tarveligere Vare bruges nu mindre; endelig 

 nedsaltes en Del Torsk utørret i Tønder („Laberdan"). 

 Den trawlfangede Torsk slagtes og gaar paa Is til det en- 

 gelske eller tyske Marked. Det danske Marked er vanske- 

 ligere at tilfredsstille og forlanger Fisken „levende", hvor- 

 for f. Eks. København faar de fleste af sine Torsk tilført 

 i Kvaser, Resten uslagtet paa Is. Torsken anvendes 

 hos os særlig kogt, men ogsaa stegt, og store Partier af 

 den grovere Stortorsk bruges til Fars. En ikke ubetydelig 



