25 



R t 11-14; R 2 15—21; R 8 15-20; G t 24-34; G 2 16- 



21 ; Br 16-20; Bu 5-6; H x + 25—31 + x. 



Lubben skal kunne blive henimod tretten Decimeter 

 lang, men hos os bliver den sjælden over seks. Nordpaa 

 kan den forekomme op til Finmarken, og sydpaa gaar 

 den til Portugal og et Stykke ind i Middelhavet; ved 

 Amerika findes den ikke. Hos os er Lubben almindelig 

 i Vesterhavet, Skagerak og det nordlige og det østlige 

 Kattegat og er heller ikke sjælden i det nordlige Øresund. 

 Den skal som voksen holde sig ovenfor 60-Meter Kurven 

 og paa Steder med Klippebund eller i hvert Fald stenet 

 Bund — den er saaledes yderst almindelig ved engelske 

 Klippekyster, men sjælden ved Hollands nærliggende 

 sandede Kyst — og kun forlade disse Steder og i store 

 Stimer nærme sig Kysten for at jage Tobis og Sild i Vand- 

 skorpen paa lignende Maade som Sejen. Disse Strejftog 



Fig. 10. Lubbe. (Efter Francis Day). 



kan dog være ret udstrakte, thi Lubben træffes ogsaa i 

 vore andre Farvande til forskellige Aarstider; saaledes 

 forekommer den spredt om Efteraaret i Bælterne og en- 

 kelte Stykker undertiden i den vestlige Østersø, og den 

 16. Maj 1834 toges endog en Flok paa 6—700 Stykker i 

 Bundgarn ved Fredericia; ved Barseback toges seks unge 

 Lubber (26—30 cm) sidst i Juli 1904. Endnu længere inde 

 er den taget: saaledes d.9. Marts 1831 ved Kiel (to Stkr.) og 

 sandsynligvis ved Esperød nær Kivik paa Skaanes Østkyst (et 

 Stykke, 23 cm) d. 25. September; derimod er den ikke kendt 

 fra Bornholm. Foruden Smaafisk tager Lubben Krebsdyr og 

 Orme. Dens økonomiske Betydning er ikke stor; i Aaret 

 1908 fangedes der i nordeuropæiske Have i alt kun c. 1.158.000 

 kg. Den bider ikke villig paa Krog og fanges hovedsagelig i 

 Vaad, hvor Fiskeriet efter den drives (f. Eks. Bohuslån, 

 Kullen). Kødet er tørt og lidet anset. Legen foregaar i 

 Maanederne Februar— Maj og formodentlig paa de nævnte 



