te 



den er almindelig, samt Atlanterhavets nordlige Del paa 

 Europasiden, hvor den er taget ved Kysterne fra Tromsø 

 Stift til Gibraltar, men intet Steds i Mængde. I 

 Kristiania Fjord er den taget adskillige Gange, men nær- 

 mere vore Kyster er den kun kendt fra i alt ni Fangster, 

 hvoraf de seks fra Skagerak (Juni 1851, Vaaren 1874, 3 

 Stkr. Juni 1888, Februar 1900), to fra Kattegat (en Unge paa 

 46 mm fra ældre Tid(?) og en voksen fra 14 Meters Dybde 

 SSV. for Skagen, Juni 1888) samt een fra Snekkersten i det 

 nordlige Øresund (9, d. 30. Januar 1902, 12—14 m, Flynder- 

 garn). Om Skælbrosmens Levevis er ikke meget bekendt. 

 Den holder sig i store Stimer paa dybt Vand med blød 

 Bund, og her fanges den i Middelhavet Aaret rundt paa 

 Bakker; udfor Norge faas den ikke sjælden sammen med 

 Torsk og Lange paa Krog paa Dybder ned til et Par Hun- 





Fig. 19. Skælbrosme. (Efter Francis Day). 



drede Meter. Den lever vistnok væsenligst af mindre 

 Fisk og Krebsdyr. Legen formodes at falde sidst paa For- 

 aaret eller om Sommeren, men Æggene kendes endnu ikke 

 med Sikkerhed. Med den ovennævnte Undtagelse er der 

 ikke fundet unge Skælbrosmer saa nordligt, og det er der- 

 for rimeligt, at Arten yngler langt sydligere. Skælbrosmens 

 Kød skal være særdeles godt. 



7. Havkvabbeslægten (Onos Risso). 

 (Gaidropsårus Rafinesque; Motélla Cuvier). 

 Legemet er mer eller mindre langstrakt. Hagen 

 bærer een og Snuden to til fire Skægtraade. Over- 

 kæbeben og Ganeben er tandløse; Plovskærbenet 

 bærer smaa karteagtige Tænder ligesom Mellem- 



