45 



R t 3; R, 61-67; G 55—61 ; Br 21-23; Bu 6; H x + 



29-35 + x. 



Som oftest bliver Sortvelsen kun godt tyve Centimeter, 

 men den kan blive henimod tredive. Dens egentlige Hjem 

 er vore og nærliggende Farvande; dens Udbredelsesom- 

 raade er meget indskrænket og gaar fra Trondhjems Fjorden 

 til Frankrigs Nordkyst. Dog er den slet ikke nogen særlig 

 almindelig Fisk hos os; den lever spredt i Bændeltangs- 

 omraadet og helt inde i Fjordene i alle vore Farvande 

 undtagen den egentlige 

 Østersø. I den vestlige 

 Østersø skal den være 

 sjælden, men paa den 

 anden Side synes den 



ret hyppig i det til- ^8SWI^ 



grænsende fynske 0- „. „ 



hav. Sortvelsen lever Fig 24. Sortvels set fra oven. 

 af alle Slags mindre ( Efter Zoologia danica). 



Dyr, men med Forkær- 

 lighed af Søstjærner og andre Pighude. Den leger fra 

 Midten af Maj til først i September, navnlig dog omkring 

 Juni. Æggene er pelagiske ligesom de spæde Unger og er 

 kun sjælden iagttaget hos os. Allerede fra et Par Centi- 

 meters Længde synes Sortvelsen at leve som Standfisk nær 

 Kysten, men det maa dog nævnes, at den kan træffes paa 

 større Dybder (Bohusian, henimod Hundrede Meter). 



9. Brosmeslægten (Brosmius Cuvier). 



Formen er middellangstrakt. Hagen bærer en 

 Skægtraad. Ganebenene og Overkæbebenene tand- 

 løse; Mellemkæbebenene og Underkæben med 

 karteagtige Tænder; Plovskærbenet med et Par 

 uregelmæssige Tandrækker. Syv Gællehudstraaler. 

 Een Rygfinne og een Gatfinne. Halefinnen er ved 

 Roden forbundet med Ryg- og Gatfinnen. Fem 

 Bugfinnestraaler. Skællene er meget smaa. Blind- 

 tarme findes. 



Kun nedenstaaende Art hører til Slægten. 



