52 



findes. To rudimentære Blindtarme. Kroppen er 

 gennemsigtig. 



I alt ti Arter fra indisk-australske Have, Afrikas Øst- 

 kyst, Mellemamerika og Europa. De to europæiske Arter 

 er almindelige i Middelhavet, men kun den ene gaar nord- 

 paa til vore Farvande. 



1. Fieråsfer dentåtus Cuvier. 



Gattet ligger under Midten af de tilbagelagte Bryst- 

 finner. Hovedets Længde indeholdes c. 9 1 /;? Gang i Total- 

 længden og Krophøjden omkring tyve Gange i samme. 

 Eet eller to Par Hugtænder fortil i Overkæben og eet Par 

 lignende fortil i Underkæben; de øvrige Tænder er meget 

 smaa og ens. Rygfinnen er næsten, men dog ikke fuldt 

 saa høj som Gatfinnen. Sideliniesystemet er stærkt ud- 

 viklet, særlig paa Hovedet. Krophulen strækker sig et 

 Stykke bagom Gattet. Fisken er næsten vandklar og er 

 uden Pletter. 



R 144—180; G 165—180; Br 16; Bu 0; H 0. 



Fieråsfer bliver højst henimod tredive Centimeter lang; 

 det synes, som om den under Udviklingen faar et mindre An- 

 tal Hvirvler og til sidst ligefrem forkortes, selv om den 

 ikke, hvad dog ofte sker, afbrækker Spidsen af sin Hale. 

 Fieråsfer var kendt fra Middelhavet og i nogle faa Eksem- 

 plarer fra Irlands Kyst samt fra to Fund i de nordiske 

 Have, hvor den blev funden drivende i Vandskorpen ved 

 Stavangerfjord (Marts 1881) og taget af en Fisker vestlig 

 for Skagen paa en Dybde mellem to og fire Hundrede 

 Meter (1880; rimeligvis udtaget af en Torsk eller Lange). 

 At Fieråsfer dog ikke er saa helt sjælden paa vore Bredde- 

 grader, fremgik imidlertid, dådens ejendommeligt udseende, 

 pelagiske Larve gentagne Gange fangedes bl. a. i Vester- 

 havet over den store Fiskebanke samt vestlig og nordlig 

 for denne; tillige er Larven taget i Færøkanalen og navn- 

 lig Sydvest for Irland. Fierasfers Levevis er yderst mærk- 

 værdig. I Lighed med sine Slægtninge søger den Skjul i 

 andre Dyr, og i Middelhavet har man fundet den i en 

 Søpølseart (Holothuria tubulosa), der imidlertid ikke fore- 

 kommer hos os, hvorfor man maa formode, at Fieråsfer 

 her holder til i vor største Søpølseart (Stichopus tremula). 

 der er den eneste tilpas store. Man har iagttaget, hvorledes 



