55 



nogle uregelmæssige Rækker, bagtil en enkelt 

 Række. Hagen bærer en Skægtraad. Bugfinnerne 

 er fæstede under Brystfinnerne. Skællene er mid- 

 delstore, piggede eller glatte. 



Af de femten Arter lever een hos os. 



1. Skolæsten (Coryphænoi des rupéstris 

 Gunnerus). 



(Reinhardt: Macrourus stroemii; Nilsson: Lepidoléprus 

 norvégicus; F. A. Smitt: Macrurus rupéstris). 

 Gællehudene indeholder hver seks Straaler. Gattet 

 ligger meget længere fremme end Forkanten af anden 

 Rygfinne, men bag første Rygfinne. Første Rygfinne be- 

 gynder med en rudimentær Straale; den næste Straale 

 er uleddet (altsaa en Pigstraale) og er næsten fra Roden 

 forsynet med opadrettede Torne, der sidder paa Straalens 

 sammentrykte Forside og bliver længst og skarpest mod 

 Straalens Spids. Anden Rygfinnes Straaler er for en Del 

 smaa og næsten fri. Skællenes frie Del er tæt pigget, men 

 ikke kølet. Mellem første Rygfinne og Sidelinien er der 

 seks til ni Rækker Skæl. Foruden Gattet er der ingen bar 

 Plet i Bugens Midtlinie. Sidelinien er fuldstændig. Far- 

 ven er graalig, paa Rygsiden nærmere graabrun; Sidelinien 

 er graahvid ; Skællenes Torne giver Huden en vis Silkeglans; 

 Finnerne er mørke, Mund og Gællehule sorte. Det yderste 

 af Halen er ofte afbrækket, og der kan da dannes en falsk 

 Halefinne fra Ryg- eller Gatfinnen. Ingen ydre Køns- 

 forskel. 



R x 10—13; R 2 103-190; G 104—193; Br 17—23; Bu 7 

 —8; H 0. 



Skolæsten kan blive godt en Meter lang. Dens Ud- 

 bredelsesomraade gaar fra Murmankysten og Farvandet 

 mellem Island og Grønland og fra Davisstrædet mod Syd til 

 Irland og omfatter Atlanterhavet ved Nordamerikas Østkyst. 

 I vore Farvande findes Skolæsten kun i Skagerak, hvor den 

 er taget med Trawl paa Dybder mellem fire og seks Hun- 



