56 



drede Meter. Her ude synes Skolæsten at leve til Stadig- 

 hed, og under Norges Kyst gaar den ofte i hundredevis 

 paa de udlagte Krogliner. Undertiden kommer den ind paa 

 noget lavere Vand, saa at den et Par Gange er gaaet paa 

 Krog paa godt halvanden Hundrede Meters Dybde. Men 

 fra vore Farvande lærte man tidligst Skolæsten at kende 

 gennem de Individer, der fra Tid til anden drev ind paa 

 Kysten, flød omkring i Vandskorpen eller fangedes i Garn 

 paa lavt Vand. Af disse Individer er seks taget ved Skagen, 

 eet ved Løkken og eet ved Maarup Strand samt nogle ved 

 Bohusians Kyst; alle er de taget i Aarets første Halvdel. 

 Skolæstens Føde bestaar af Krebsdyr og navnlig af den 

 store røde Dybhavsreje (Pandalus borealis). Legetiden 



Fig. 31. Skolæst. Halespidsen er afbrudt. (Fra Stuxberg). 



synes at falde om Efteraaret og i de første Vintermaaneder. 

 Æggene og Larverne kendes ikke med Sikkerhed. Han- 

 nerne synes at være forholdsvis sjældne. Skolæsten er 

 i hvert Fald hos os uden økonomisk Betydning. 



2. Slægten Malacocéphalus Giinther. 

 Formen ligner den foregaaende Slægts, men 

 Halespidsen er yderst fint udtrukket. Snuden er 

 kort og, fra Siden set, skraat afskaaret. Der er 

 ingen fremspringende, skarpe Rygge paa Hovedet. 

 Øjenbenenes Kæde er ikke fæstet til Forgælle- 



