58 



mørk Plet bag Brystfinnernes Rod, og en sort Plet mellem 

 Bugfinnerne. Ingen ydre Kønsforskel. 



R x 11 — 14; R 2 c. 200; G c. 200; Br 16—19; Bu 8—9; 

 H 0. 



Den smaaskællede Skolæst bliver omkring en halv 

 Meter lang. Dens Udbredelsesomraade er stort, idet den 

 kendes fra Skagerak, Sydvest-Irland, Madeira og Atlanter- 

 havet udfor Pernambuco, fra Andamanerne samt rimeligvis 

 ogsaa fra Middelhavet. Dog er der tilsammen kun kendt 

 et Faatal af Individer; af disse stammer de tre fra Skage- 

 rak. Det ene tabtes nær Lysekil i Bohuslån af en Maage, 

 der vel maa have fundet Fisken død (10. November 1852), 

 det andet opkastedes paa Skagens Nordstrand (December 

 1871), og det tredje fangedes i Snurrevaad paa mindst 

 Hundrede Meters Dybde ved Skagen (Skagens Lynfyr i 

 SSV, c. 8 km af Land, i Begyndelsen af Februar 1907). 

 Den smaaskællede Skolæst er øjensynlig en Dybhavsfisk; 

 ved Pernambuco toges den paa omkring syv Hundrede 

 Meters Dybde. I øvrigt vides intet om dens Levevis. 



6. Flynderfamilien (Pleuronectfdæ). 



Formen er stærkt sammentrykt og høj, og Om- 

 ridset er ovalt eller elliptisk. I Reglen er kun 

 Kroppens ene Side farvet, og denne Side vender 

 opad, medens Fisken ligger med den ufarvede Side 

 mod Bunden. Begge Øjne sidder paa den farvede 

 Side („Øjensiden"), idet det Øje, som egentlig til- 

 hører den ufarvede Side („Blindsiden"), under Ud- 

 viklingen er vandret over paa Øjensiden; samtidig 

 med denne Vandring af Øjet er Hovedskallens forre- 

 ste Del vredet, saa at den er blevet uenssidet. Tæn- 

 derne er forskelligartede. Overkæbebenene er tand- 

 løse. Fire Par Gæller. Seks — otte Gællehudstraaler. 

 Een lang Rygfinne og een lang Gatfinne og som 

 Regel fri Halefinne. Brystfinnerne er fæstet højt 

 oppe; stundom kan de mangle. Bugfinnerne er 



