60 



„Kyklopflyndre" er dem, hvis ene Øje staar mer eller 

 mindre i Rygkanten; „Ringflyndre" kaldes de i visse 

 Dele af Limfjorden og maaske ogsaa andre Steder hyppig 



forekommende Rødspætter, 

 ^ der har en vistnok af Mus- 



lingebyssus (af Muslingen 



Corbula)og Slim dannetRing, 



gg|g* der gaar gennem Mund og 



Blindsidens Gællehule og 



i'ø sluttes paa Hovedets Blind- 



side. Hannerne bliver ikke 



saa store som Hunnerne. Hos 



. ■■■'■■*. r& ,,; mange Flynderarter kan de, 



* ! skønt egentlige ydre, tydelige 



** Kønsforskelle mangler, dog 



let kendes fra hinanden uden 

 Opskæring, selv om de ikke 

 er saa modne, at Mælk eller 

 *. Jtfjff^^ :■: Æg kan presses ud. Hos 



<*/ den voksne Hunfisk „stræk- 



ker Æggestokkene sig nem- 

 lig langt bag om Gattet, ud 

 i Halen i en Bughule-For- 

 længelse paa hver sin Side 

 s I * ,." \ af Straalebærerne; denne 



Km Forlængelse er ligesom den 



^ egentlige Bughule beklædt 



med en sort Bughinde, dog 



kun paa Øjensiden. Holdes 



Fig. 34. Fem Udviklingstrin af en saadan Hunfisk op mod 



den lille Hvarre (Zeugopterus Lyset, og betragtes den fra 



norvegicus). 6-12 mm. (Efter C. øjenside n, ses Æggestokke- 



G. Joh. Petersen). ' *? 



nes mørke Omrids. Sæd- 

 stokkene fylder langt mindre og rummes i den egentlige 

 Bughule. Paa store Individer, som Lyset ikke kan skinne 

 igennem, kan man let med en Finger føle udenpaa Huden, 

 om Bughulens Bagrand er hel (Hanfisk) eller løber ud i 



