78 



Del; oftest er den graabrun med olivengrønt Skær og 

 spredte røde Pletter, som omgives af en mørkere Ring; 

 de røde Pletter kan veksle meget, f. Eks. være rødgule eller 

 rødbrune eller lysere røde med en lys Indfatning; Blind- 

 siden er hvid, ikke sjælden dog med mørke Pletter. 

 R57— 80; G 43— 61 ; Br9— 13; Bu6; H x + 13-16+x. 



Rødspætten lader sig efter de senere Aars omfattende 

 Undersøgelser underafdele i forskellige Former. Den 

 baltiske Form holder til i Østersøen, Bælthavet og det 

 sydlige Kattegat og kendetegnes ved et forholdsvis lille 

 Antal Hvirvler og Finnestraaler (gennemsnitlig G 50); den 

 opnaar højst en Størrelse af fem Decimeter og bliver tid- 

 lig og i en ringe Størrelse kønsmoden (gennemsnitlig i 

 Samsøhavet 29 cm, i Østersøen 26 cm); den kan igen 

 underinddeles i forskellige Lokalformer. Vesterhavs- 

 formen har i Modsætning hertil flere Hvirvler og Finne- 

 straaler (gennemsnitlig G 54), bliver langt større og opnaar 

 først Kønsmodenhed i en højere Alder og ved en større 

 Længde (i Kattegat gennemsnitlig ved 31—34 cm Længde); 

 man kan atter skelne mellem en nordlig og en sydlig 

 Vesterhavsform, af hvilke den første er udbredt over hele 

 vor Del af Vesterhavet, over Skagerak og det nordlige og 

 mellemste Kattegat. Mellem disse forskellige Former er 

 der ikke noget skarpt Skel, men i Praksis betyder 

 dog Forskellighederne overordentlig meget. De meget 

 store Rødspætter af Vesterhavsracen (paa omkring fem 

 Kilogram og derover), af hvilke der tidligere fangedes en 

 Del hos os, men nu næsten aldrig nogen, kaldes Hanser 

 (Præsteflyndre). I visse Dele af Limfjorden træffes talrige 

 Rødspætter, der har en sluttet Ring, dannet af Byssus af 

 en Muslingeart (Corbula) og af Slim, gennem Munden og 

 ud gennem Blindsidens Gællespalte; disse kaldes Ring- 

 flyndre. I Bæltfarvandet og Østersøen træffes jævnlig 

 Individer, der har taglagte Skæl paa Kroppens Øjenside, 

 og som langs Roden af Ryg- og Gatfinne samt langs 

 Sidelinien har børstekantede Skæl; disse saakaldte Lepser 

 (eller Sletskrubber; formå pseudoflésus) ligner 

 meget forholdsvis glatte Skrubber, og muligvis er Lepsen 

 en Bastard mellem Rødspætte og Skrubbe. 



Rødspætten naar hos os sjælden en Længde af over 

 seks Decimeter og en Vægt paa over fire— fem Kilogram; 

 i Østersøen naar den næppe fem Decimeter. Ved Skagen 

 er den taget paa 774 mm (5,5 kg), ved Løkken (April 1887) 

 paa 77 cm (6,25 kg), og ved Island er Rødspætter paa over seks 

 Decimeter hyppige, og der er endog taget een paa85cm. Rød- 

 spætten er talrigst i Vesterhavet og de tilgrænsende Have, 



