80 



i overvældende Udstrækning, og der kan til Tider tages 

 fem— seks Hundrede Æg under hver Kvadratmeter Over- 

 flade. Indenfor Skagen træffes Æggene almindelig i alle 

 vore aabne Farvande, men der kan dog ligeledes paavises 

 Steder, hvor særlig mange Rødspætteæg findes, saaledes 

 den vestlige Østersø og Langelandsbæltet, hvor man 

 endog engang har taget 1.500 Rødspætteæg pr. m 2 Over- 

 flade. Rødspætten gyder ogsaa i den egentlige Østersø, 

 saaledes i Bornholmsdybet, hvor Legen kan begynde alle- 

 rede i August og vistnok hovedsagelig foregaar i Novem- 

 ber — Februar. Man regner, at en middelstor Rødspætte i 

 hver Yngletid gyder omtrent et Par Hundrede Tusinde 

 Æg. Af de umaadelige Ægmængder, der saaledes gydes, 

 kommer dog kun en Del til Udvikling. For det første bliver 

 langt fra alle Æggene befrugtede, og for det andet falder 

 en Masse som Bytte for de talrige Dyrearter, der æder 

 Fiskeæg, og endelig gydes rimeligvis talrige under For- 

 hold, hvor Udviklingen ikke lader sig gennemføre (fejl- 

 agtig Saltholdighed, Varmegrad o. a.). Klækningen varer 

 kun ti — tyve Dage. Larverne er gennemgaaende lidet tal- 

 rige i de sydøstlige af vore indre Farvande, men er 

 i øvrigt indenfor Skagen almindelige fortrinsvis i det sal- 

 tere Undervand, særlig i April — Maj. Naar Larvens For- 

 vandling er saa vidt fremskredet, at det venstre Øje har 

 passeret Rygkanten, kan man træffe de første Unger ved 

 Bunden. De søger nu Kysten, hvor de holder sig ude- 

 lukkende til Sandbund paa lavt Vand fra nogle Meters 

 Dybde helt ind til Stranden. Her kan de træffes fra sidst 

 i April Maaned, men i Sommerens Løb trækker de bort 

 fra det helt lave Vand ud paa lidt dybere. Der hengik 

 lang Tid, inden man fandt Yngel i Bundstadiet i den egent- 

 lige Østersø; det viste sig, at den i det mindste i visse 

 Aar rindes paa omkring en Snes Meters Dybde, i hvert 

 Fald mellem Møen og Rygen. Det er kun til de mere 

 aabne Kyster, at Yngelen søger ind; i Farvande som Lim- 

 fjorden og Isefjorden træffes den derfor kun nærmest 

 Mundingerne. 



Alt efter Opholdsstedet vokser Rødspætten i den føl- 

 gende Tid ret forskelligt. I Østersøen, hvor den kun 

 naar en ringe Størrelse, bliver den aarlige Tilvækst efter 

 faa Aars Forløb ubetydelig, hvorimod Rødspætterne fra 

 Vesterhavet og Skagerak i en længere Aarrække har en 

 betydelig Aarstilvækst; de mellemliggende Farvande frem- 

 byder forskellige Mellemtrin. Hannerne bliver ikke saa 

 store som Hunnerne, og deres Tilvækst tager hurtigere af. 

 Hele Vinteren igennem staar Væksten stille. Man kan 

 derfor let sammenligne Væksthastigheden mellem Rød- 

 spætter fra forskellige Steder, naar Undersøgelsen blot 



