102 



oppe i Flodmundingerne. Legetiden falder lidt før Pig- 

 hvarrens, i Maanederne Marts— August, særlig i Maj— Juli. 

 Ungerne søger Bunden ved en Længde af 12 — 26 mm 

 eller endnu mere, og de træffes saa den første Sommer 

 paa Sandbund inde ved Stranden; i August har de fleste 

 en Længde af omkring fem Centimeter. Næste Foraar 

 træffes i hvert Fald en Del af Ungerne igen nær Kysten, 

 og de er nu c. 8—16 cm lange. Endnu et Aar ældre sy- 

 nes de at maale c. 16—28 cm. Modenheden indtræder 

 ved en Længde af omkring tre Decimeter. Slethvarrens 

 Føde bestaar hovedsagelig af Fisk (saasom Sild og Tobis), 

 men ogsaa af Krebsdyr (Rejer). Dens Kød kommer ikke 

 paa Højde med Pighvarrens, men er dog velsmagende; 

 det er bedst om Vinteren, da den sjældnest fanges, idet 

 den trækker ud paa noget dybere Vand. I 1912 skal 

 der af de danske Fiskere være fanget følgende Mængder: 

 i Vesterhavet c. 11.000 kg, i Skagerak c. 6.000 kg, i Kattegat 

 c. 103.000 kg, i Bælthavet 55 kg, i det nordlige Øresund 

 c. 7.000 kg, i den vestlige Østersø 0, i det sydlige Øresund 

 og den egentlige Østersø 125 kg; i alt fangedes herefter 

 127.808 kg til en samlet Værdi af 54.172 Kr., hvilket er 

 0,32 °/ af Aarets Udbytte af Saltvandsfiskeriet og svarer 

 til en gennemsnitlig Pris af 42 Øre pr. Kilogram. I Fiskeri- 

 loven af 1907 er fastsat et Mindstemaal for Slethvarren paa 

 301 mm. 



Rhombus maximus x lævis (?). 



Mellemformer mellem Pig- og Slethvarren træffes 

 undertiden. Rimeligvis skyldes de Krydsninger. Der 

 kendes baade mere pighvarreagtige Individer (Rhombus 

 maximus hybridus Smitt) med Rygfinnens forreste 

 Straaler dybt og flere Gange kløvet og med temmelig tæt- 

 siddende, fortykkede, mer eller mindre af Huden dækkede, 

 ovale Knudeskæl med en lav Køl paa den bageste Del 

 og foran denne Køl en Rende — og mere slethvarre- 

 agtige Individer (eller mulig kun eet: Rhombus lævis 

 hybridus Smitt) med endnu mere kløvede Straaler foran 

 i Rygfinnen og med kun lidet fortykkede Skæl, men med 

 lige saa høj en Krop som Pighvarren. 



Medens de mere pighvarreagtige Mellemformer ikke 

 saa sjælden er taget ved Bohusians Kyst og ogsaa ken- 

 des fra Skagen (2 9, 1887) og fra Anholt, er den mere 

 slethvarreagtige Mellemform kun taget ved svensk Kyst 

 og kun een Gang (Stromstads Fjord 1889). 



