105 



Skær og med nogle udvidskede, mørkere Pletter; Blind- 



siden er hvid; Fisken er saa gennemsigtig, at Knogler og 



Indvolde kan ses, naar man holder den op mod Lyset. 



R 85—96; G 61—75; Br h 9—10, v 11 — 12; Bu 6; 



H 2+ 13 + 2. 



Glashvarren bliver indtil omkring seks Decimeter lang. 

 Den forekommer fra Trondhjems Fjord og Islands Syd- 

 og Sydvestkyst, i hvert Fald saa langt mod Syd som ved 

 Frankrigs Kyst, og den findes ogsaa i Middelhavet. Den 

 synes at mangle i de Dele af Vesterhavet, som grænser til 

 vore Kyster, og ind i Skagerak trænger den tilsyneladende 

 sjælden. I alt kendes der kun fire Fangster fra vore 

 Farvande, og heraf var de tre fra Skagerak (Skagen 1 1 — 13 m, 

 20. April 1868; udfor Højen Fyr c. 56 m, Februar 1910; 

 Hirtshalsrenden, 25. Maj 1899, medens den fjerde Fangst 

 mærkelig nok gjordes helt inde i Øresund, hvor et kun syv 

 Centimeter langt Individ fangedes paa Algebund med Ler- 

 pletter og død Bændeltang (Øst for Taarbæk, 16 m, 1896 eller 

 1897). Glashvarren lever ellers mest paa Sandbund og paa 

 dybere Vand paa omkring eet til halvandet Hundrede Meters 

 Dybde, og ved Island er den taget paa betydelig større 

 Dybder. Ved Irland leger den i Marts, April og Maj 

 Maaneder. Dens Føde bestaar særlig af Fisk, saasom 

 Smaatorsk, Fløj fisk o. 1. Kødet skal være godt, men 

 holder sig kun kort, og da Glashvarren tillige er tynd, er 

 den intet Steds Genstand for særligt Fiskeri af nogen 

 større Betydning. 



2. Underslægten Scophthalmus Rafinesque. 



Plovskærbenets Forende er tandløst eller bærer smaa, 

 utydelige Tænder. Ryg- og Gatfinne er kun i mindre Ud- 

 strækning fæstet paa Blindsiden. Bugfinnerne er ikke 

 sammenvokset med Gatfinnen. Skællene er paa begge 

 Kropsider børstetandede. Gatpig og Forgatpigge mangler. 



Hertil to Arter, hvoraf den ene findes hos os. 



1. Smaahvarre (Zeugopterus norvégicus 



Giinther). 



(Krøyer: Rhombus cårdina (Beskrivelsen, ikke Figuren); 



F. A. Smitt: Scophthalmus norvégicus). 



Munden er temmelig lille. Underkæben er ikke halvt 



saa lang som Hovedet. Rygfinnen begynder omtrent over 



