131 



friskt strømmende Vand og lever af Insekter, Krebsdyr 

 o. I.; i Juli Maaned kommer der Skæl frem, og den slanke 

 Fisk med de store, oftest blaasorte Brystfinner faar som Re- 

 gel en brunlig eller blaagrøn Rygfarve, medens den paa Si- 

 derne faar en Række blaagraa Pletter („der ligner Mærker ef- 

 ter Fingre besmurt med blaagraa Maling"), mellem hvilke 

 der sidder smaa lakrøde Pletter; Fedtfinnen er derimod ikke 

 rød. Dette Udseende beholder den unge Laks, indtil den 

 har naaet en Størrelse af 13—18 cm (i Norge 9—20 cm), 

 da den efterhaanden bliver sølvblank; dette sker som 

 oftest, naar Fisken er to eller tre Aar (i Norge efter 2—5 

 Vintres Forløb). Den blanke Lakseunge søger nu til Havs 

 i Maj Maaned eller i Begyndelsen af Juni, og et helt an- 

 det Levesæt begynder nu for den*). 



Hvor den unge Laks søger hen ude i Havet, er uvist. 

 Hyppigst fanges den i vor Nærhed i det aabne Skagerak 

 i Makreldrivgarn og ved Bornholm paa Laksekroge, men 

 det drejer sig om saa faa Fangster, at man endnu intet 

 kan slutte deraf om Unglaksens Udbredelse i Havet. 

 Den lever i Saltvand, efter de fangede Individer at dømme, 

 hovedsagelig af Fisk (særlig Sild og Tobis) samt af større 

 Krebsdyr fra Svævet, og det synes saaledes rimeligt, at 

 den fører et helt pelagisk Levned. 



Laksen er nu blevet til Blanklaks. Paa Ryggen og 

 paa Hovedets Overside er den mørkere eller lysere graa- 

 grøn (efter Døden mørkere og mere blaagrøn eller graa- 

 blaa). Nedadtil gaar Farven paa Hovedet over i sølvgraat, 

 paa Kropsiderne i skinnende sølvhvidt. Bugen er hvid. 

 Paa Ryggen og paa Kropsiderne er der sorte, ofte x-for- 

 mede Pletter, der som Regel ikke forekommer nedenfor 

 Sidelinien, undtagen fortil (i Modsætning til Blankørredens, 

 se Sd. 141, sammenlign dog Sd. 135); lignende sorte Plet- 

 ter findes paa Pande, Isse, Nakke og Gællelaag, men paa 

 Over- og Undergællelaag er der som Regel kun to— fire. 

 Fedtfinnen har oftest Ryggens Farve. 



Under sit Ophold i Saltvand vokser Laksen umaade- 

 ligt. I det store og hele kan der skelnes mellem tre 

 Størrelsesgrupper af Laks, der ikke helt svarer til 

 Aldersgrupper, fordi Yngelen forlader Ferskvandet i for- 

 skellige Aldre, men derimod svarer helt godt til Varig- 

 heden af Laksens Ophold i Havet. Hvorledes Væksten 

 er hos os, er ikke udredet endnu; i Norge synes den at 

 være stærkest nordpaa, svagere ved Landets sydlige Del. 

 Undersøgelser af Laks fra Trøndelagen gav følgende Re- 

 sultat: 



*) Hannerne bliver ofte kønsmodne, inden de udvandrer, og medens 

 de endnu har Ungdomsdragten. Dette Forhold er ogsaa iagttaget 

 hos os med udsat Lakseyngel (Villestrup Aa, 1908). 



9* 



