135 



;•>>¥ 



og efter den umaadelige Faste at faa Mad igen, kommer 

 den snart til Kræfter*) og bliver atter sølvblank; et ydre 

 synligt Mærke bevarer den efter sin farvede Dragt, idet 

 den har langt flere sorte Pletter paa Hoved og Forkrop 

 end den Laks, der ikke har gydt, saa at den (Eng- 

 lændernes bull-trout) kan komme til at ligne en stor 

 Havørred. Hvor mange Laks, der hos os slipper levende 

 fra deres første Gydning, vides ikke; i Norge, i England 

 og paa Island er der undersøgt talrige Laks fra Hav og 

 fra Ferskvand (Skælundersøgelse, se nedenfor), og det 

 viste sig, at det kun 

 var mellem 1,9 og 7,9 

 °/o, der havde ynglet 

 før. Langt Størstepar- 

 ten af de Laks, der 

 søger op for at lege 

 efter eet, to eller tre 

 Aars Ophold i Havet, 

 er altsaa Fisk, der skal 

 gyde for første Gang 

 (baade Hunnerog Han- 

 ner; se dog Fodnoten 

 Sd. 131). Lykkes det 

 imidlertid Nedfalds- 

 fisken at vinde til 

 Havs igen, vil den 

 efter først at have 

 genoprettet Tabet af 

 sin Muskulatur o. s. v. 

 begynde at forberede 

 sig paa en ny Kraft- 

 anstrængelse ved paa- 

 ny at æde sig fed ; 

 dens Vækst bliver 

 imidlertid ikke saa 

 stærk, at den kan 

 naa samme Længde 

 eller Vægt som de af 



dens jævnaldrende, der endnu aldrig har ynglet. Kommer 

 en Laks anden Gang op for at gyde, gaar den næsten 

 altid til Grunde herefter. Kun een af hvert Tusinde 

 Laks, der er blevet undersøgt, havde gydet to Gange og 

 var kommet over det. 



Midlet til at følge Laksen saaledes gennem dens Liv, 

 har man fundet i dens Skæl, der ikke blot som tidligere 



*) Følgende paalidelige Eksempel kan nævnes: En udleget Hun paa 

 5 kg fangedes d. 31. Marts; den mærkedes og udsattes. Fem Uger 

 og to Dage senere genfangedes den og vejede da 10,6 kg. 



Fig. 65. Skæl af Laks (84 cm, 6.4 kg; 

 Mandal, 5. Juni 1909). Aarringe og et 

 Gydemærke ses. (Efter Knut Dahl). 



