141 



er mindre; at Brystfinnerne er saa korte, bevirker, at Ørred- 

 ungen paa tørt Land falder om paa Siden, medens Lakse- 

 ungerne med de store Brystfinner straks rejser sig paa 

 Højkant. I Løbet af det første Aar bliver Ørredyngelen 

 c. 5—10 cm og i Løbet af det andet c. 10—20 cm. Hav- 

 ørredungerne bliver i Vandløbene et Tidsrum, der (i Norge) 

 veksler fra tre til fire, sjældnere fra to til seks Aar; hos 

 os er Reglen vistnok, at de bliver der to Aar; derefter 

 vandrer de ved Foraarstid eller i Løbet af Sommeren til 

 Havs; deres Længde er nu fra en halv Snes til godt en 

 Snes Centimeter, og inden Udvandringen har de allerede 

 ofte næsten tabt den brogede Dragt med de røde Prikker 

 og anlagt den „blanke" Dragt. I denne er Havørreden 

 oftest mørkt graabrun, graagrøn eller sortegraa paa Ryggen 

 og skinnende sølvgraa paa Siderne, medens Bugen er 

 hvidlig; paa Hovedet, Ryggen og Siderne har den talrige 

 x-formede, sorte Pletter, som baade fortil og bagtil ogsaa 

 findes nedenfor Sidelinien; særlig hos de yngre Blank- 

 ørreder kan Antallet af sorte Pletter være forholdsvis 

 ringe og Sidernes Sølvglans være saa stærk, at disse Fisk 

 let kan forveksles med Laksen. De kendes da lettest paa før- 

 ste Gællebues Gællegitter (Fig. 66), der som nævnt er ander- 

 ledes end Laksens. I Havet tager Ørredens 

 Vækst Fart, men ikke efter en saa forbavsende 

 Maalestoksom Laksens. Efter norske Under- 

 søgelser skulde en udvandrende 15 cm lang 

 Havørred Aaret efter være c. 30 cm, et Aar 

 senere c. 40 cm og atter et Aar senere c. 

 50 cm, hvortil skulde svare en Vægt af godt 

 1 U, 1 \i og 1 kg; formodentlig er Væksten 

 Fig. 68. stærkere hos os, hvor Havørreden synes at 

 Havørred; trives bedre end i Norge. Ørredens Vandre- 

 den forreste trang er ikke saa stor som Laksens; den 

 Del af Ho- søger kun sjælden langt til Havs, men er 

 vedet af en dog taget henimod et halvt Hundrede Kilo- 

 stor Han i meter fra nærmeste Kyst og er vel gennem 

 Legedragt. Havet kommet til Færøerne og Island. Den 

 (Efter Zoolo- er heller ikke saa ustanselig paa Jagt efter 

 gia danica). Næring som Laksen, men holder sig efter 

 Maaltidet ofte i Ro ved Bunden nær Bredden. 

 Efter norske Iagttagelser (noget tilsvarende 

 er ikke med Sikkerhed kendt hos os) skal hele Havets 

 Ørredbestand om Efteraaret trække ind i Vandløbene, 

 ikke blot de Ørreder, der skal yngle dette Aar, men ogsaa 

 de golde; disse sidste beholder den blanke Dragt*) i Fersk- 



'") I Odder Aa stiger der i Februar (Marts) Maaned næsten blanke 

 Ørreder op ; de er gydefærdige. 



