144 



afkom kan trives fortræffelig uden nogensinde at komme 

 i Saltvand. Saa særpræget de enkelte Ørredformer end 

 synes i Ydre og Levevis, er der dog ikke blot Overgangs- 

 former mellem dem, men de er selv i Stand til i næste 

 Generation at glide over i en anden Formrække. Paa 

 den anden Side har man blandt Bækørrederne tilsyne- 

 ladende at gøre med en Mængde forskellige Stammer 

 med ulige Egenskaber, f. Eks. med højst ulige Vækst- 

 hastighed; saaledes huser mange Skovbække talrige, men 

 meget smaa Ørreder, men endnu er det utilstrækkelig 

 oplyst, om saadanne Forhold skyldes Overbefolkning i 

 Forhold til Næringsmængden, eller om der virkelig ligger 

 arvelige Ejendommeligheder til Grund, og endelig er det 

 som Regel svært at afgøre, om ikke en Del af Bestanden 

 efterhaanden forsvinder ned ad Strømmen til Steder med 

 rigeligere Næring, hvor da Væksten tager Fart. 



Ørredens Føde er udelukkende dyrisk. Som ung tager 

 den Smaakrebs (Dafnier o. 1.), Insekter og deres Larver, 

 og disse Næringsmidler forsmaar den heller ikke senere, 

 selv om den da i Hovedsagen foretrækker større Dyr 

 som Snegle, Tanglopper og Smaafisk. Bækørreden maa 

 mange Steder Livet igennem nøjes med Insekter (Vaar- 

 fluelarver, Myggelarver (særlig Simulia), Myg og Fluer o. 1.), 

 hvilket Foder giver den et hvidt Kød og en daarlig Vækst; 

 faar den derimod rigelig Adgang til Tanglopper (Gamma- 

 rus pulex) og Snegle (særlig Limnæa ovata), vokser den 

 godt, og dens Kød farves rødt (rimeligvis af den i Tang- 

 lopperne indeholdte røde Olie). Hyppig tager Ørreden i 

 kortere eller længere Tid udelukkende en bestemt Slags 

 Føde, f. Eks. røde Myrer eller en sort Flueart; hermed 

 hænger det vel sammen, at visse Farver af Kunstflue 

 kan bruges een Dag, men ikke en anden. Fisk tager 

 Bækørreden kun i forholdsvis ringe Udstrækning, men 

 baade Elrits og Hundestejle bliver dog ofte dens 

 Bytte. De større Ørredformer finder i Søerne eller i Ha- 

 vet en rig Bestand af Fisk (Smelt, Skallearter — Smaasild, 

 Tobis, Kutlinger), som de jager om Dagen, medens de om 

 Natten søger ind mod Land; her kan man da finde Ørre- 

 den staaende i Ro under en Tangbusk eller endog hvi- 

 lende paa Bunden. I øvrigt søger Havørreden sin Føde 

 baade i de frie Vandlag og ved Bunden, og næstefter Fisk 

 er Krebsdyr den Føde, der hyppigst findes i dens Mave- 

 indhold; almindeligt er det at finde Insekter o. 1., som 

 Ørreden maa have taget i Vandskorpen. I Vandløbene 

 træffes Ørreden, naar den da ikke er paa Legepladsen, 

 mest i „Hullerne", inde under Brinker, mellem Elierødder, 

 under Grøde, under Broer o. 1.; her staar den det meste 

 af Tiden stille og venter paa, at Føden skal komme dri- 



