149 



have svært nok ved at finde frem mellem de tætstaaende 

 Ruser, som kun lader en snæver (Saltvandsfiskeriloven 

 af 1907, § 13) Rende fri, som fører ind til et Frednings- 

 bælte foran Aamundingen. I Havet fanges ogsaa en Del 

 Ørred, men mest lejlighedsvis under andet Fiskeri; dog 

 foregaar der et ret betydeligt Ørredfiskeri i Limfjorden 

 med Garn og Ruser, i Lillebælt bruges Lyster, og 

 ved Bornholms Kyster tages Ørreden i „Sløjegarn", i 

 hvilke den jages ved Pulsning. Vor Ørredfangst-Statistik 

 er ikke god, da Randers Fjord ikke er medregnet, og da 

 de blanke Ørreder oftest regnes for Laks, men antagelig 

 fiskes der aarlig i Frivand godt et halvt Hundrede Tusinde 

 Kilogram Havørred; Bækørreden fra Frivand spiller ikke 

 nogen Rolle som Handelsvare, men desmere som Sports- 

 fisk, og Lystfiskeriet efter den drives med Medestang 

 (Orm, Dyp, Flue), men hvor meget det indbringer, fore- 

 ligger der intet om. Aarlig udsættes der omkring et Par 

 Millioner Stykker kunstig klækket Ørredyngel i vore 

 Vandløb. Hovedparten er Havørred, en mindre Del Bæk- 

 ørred, og ofte er der ogsaa Regnbueørred og Kildeørred 

 iblandt. Forskellige Steder udsættes halvaars Sættefisk, 

 der har været opdrættet Sommeren over i Damme (af 

 Laks og Ørred tilsammen henimod 100.000 Stkr. aarlig). 

 At vort Ørredfiskeri ved tilstrækkelig Pleje, ved Ind- 

 retning af Ørredtrapper ved Stemmeværkerne, ved Ud- 

 sætning af Yngel o. 1. vil kunne bringes til at yde 

 adskilligt mere, er utvivlsomt; det maa i den Forbin- 

 delse huskes, at den mest økonomiske Drift af et 

 Ørredvand ofte er at udleje det til Lystfiskeri. Mennesket 

 er Ørredens værste Fjende, men i Havet er Sælen slem 

 efter den og i Vandløbene Odderen; de mindre Ørreder 

 tages af Hejrer og Gedder, og Æggene og Yngelen har 

 talrige Fjender (større Ørred, Stalling, Spidsmus o. s. v.). 

 Paa Grund af de talrige Skikkelser, i hvilke Laksen 

 og Ørreden viser sig, og paa Grund af den store Lighed, 

 der kan være mellem de to Arter paa visse Trin af deres 

 Udvikling, er der opstaaet talrige Navne, der betegner let 

 paaviselige Alderstrin o. lign. af den ene Art eller af 

 begge Arter tilsammen. For større Klarheds Skyld skal 

 de almindeligst brugte Navne nedenfor forklares med de 

 i foranstaaende Beskrivelse anvendte Udtryk. 



„Laks" = blank Laks eller blank Ørred. 



„Vinterlaks" = opstigende Blanklaks (Stor- 



laks),der kommerom Vinteren. 

 „Løvspringere" (Guden- 



aa) = opstigende Laks (Mellemlaks) 



i Maj— Juni. 



