158 



mæssige Rækker paa Tungen, i hvilke en Del af 

 de forreste Tænder ligesom paa Ganebenene, Plov- 

 skærbenet og bagtil i Underkæben er større end 

 de andre. Syv til otte Gællehudstraaler. Gælle- 

 gitterstavene er lange og smalle. Finnerne er 

 middelstore. Gatfinnen er længere end Rygfinnen. 

 Bugfinnerne er fæstet under Rygfinnen og har in- 

 tet Vedhæng ved Roden. De middelstore, glatte 

 og tynde Skæl falder let af. Sidelinien er ufuld- 

 stændig. Bigællerne er rudimentære. Maven har 

 en middellang Blindsæk. Faa, meget korte Blind- 

 tarme. Kroppen er halvvejs gennemsigtig; Farven 

 er i Reglen lys, og der findes ingen Pletter. Fiskene 

 har en agurkeagtig Lugt. 



Smeltarterne har hjemme i den gamle og den ny 

 Verdens kolde og tempererede Egne. Der er højst fem 

 Arter, af hvilke een lever hos os. 



1. Smelt (Osmérus eperlånus Linné). 



Afstanden fra Forkanten af Overkæbebenets Ledknude 

 til Spidsen af de midterste Halefinnestraaler er omtrent 

 elleve— tolv Gange større end Gatfinnens længste Straale 

 og omtrent dobbelt saa stor som Afstanden fra Forkanten af 

 Overkæbebenets Ledknude til Rygfinnen, c. 28^ 37 Gælle- 

 gitterstave paa første Gællebue. Sidelinien strækker sig 

 kun over omtrent ti Skæl bag Gællespalten. Fisken er 

 mer eller mindre gennemsigtig, saa at f. Eks. Hjernen 

 ses gennem Hovedskallen; Farven skifter en Del, men 

 Ryggen er altid mørkt prikket; Skællene mangler Sølv- 

 glans, undtagen enkelte Steder paa Hovedet og i en 

 bred Stribe langs Siderne; hos de yngre er Ryggen graa- 

 lig, hos de ældre grønlig; hos de større Hanner i Lege- 

 dragt begrænses Ryggens grønne Farve nedentil af et 

 blaat Baand med grønne og violette Toner; hos de yngre 



