195 



1. Sildeslægten (Clupea Artedi). 



Formen er middellangstrakt og sammentrykt, 

 særlig nedadtil, saa at Bugkanten bliver skarp. 

 Snudespidsen er omtrent lige afskaaret. Mellem- 

 kæbebenene er smaa, Tænderne er meget smaa 

 eller kan helt mangle. Gællehudene er frie neden- 

 til; kun seks — otte Gællehudstraaler i hver. Gælle- 

 gitterstavene er fine og talrige. Rygfinnen er sæd- 

 vanlig fæstet noget foran Dyrets Midte og sidder 

 over eller kun lidt bag Bugfinnerne. Gatfinnen 

 naar ikke den dobbelte Længde af Rygfinnen og 

 kan være kortere end denne. Skællene er middel- 

 store eller store, sjælden smaa, og falder mer eller 

 mindre let af; langs Bugkanten er der kølede Skæl 

 eller Plader. 



Medens flere af Arterne er Genstand for store Fiske- 

 rier og er blandt de mest udbredte Fødemidler, er der 

 enkelte tropiske Arter, der er giftige. Slægten har Re- 

 præsentanter i alle Have. En Del af Arterne gaar op i 

 Ferskvand. Af de over tresindstyve Arter lever fire hos 

 os; de henføres til tvende Underslægter. 



Oversigt over Underslægterne. 



Gællelaaget er glat. Halefinnen har ingen sær- 

 ligt udviklede Skæl 1 . Clupea. 



Gællelaaget er straalefuret. Halefinnen bærer 

 paa hver Side nogle store, bladformede Skæl. 



2. Alosa. 



1. Under slægten Clupea Artedi. 



Gællelaaget er glat, uden Straalefurer og Rygge. Ryg- 

 finnen er fæstet forholdsvis langt tilbage. Halefinnen 

 bærer ingen særligt udviklede Skæl. Kroppen har in- 

 gen Pletter. 



13* 



