206 



sig op, og da Hollænderne i det femtende Aarhundrede 

 udviklede deres Sildehandel, tabte det skaanske Fiskeri 

 stærkt i Betydning, skønt der var Sild nok, og Hansestæderne 

 endnu havde Privilegierne paa Handelen. Først omkring 

 Aar 1650 ophørte den sidste Forbindelse mellem Hanse- 

 aterne og Fiskeriet ved Skaane, men endnu c. 1700 valg- 

 tes i Stettin Oldermænd for Fiskerne i Dragør, Malmo og 

 Falsterbo (rimeligvis dog kun en tom Titel). I Fiskeriets 

 Velmagtsdage var Falsterbo-Odden i Fisketiden besat med 

 Boder for Fiskerne fra de forskellige danske Byer, me- 

 dens Hanseaternes Købmandsboder laa nærmere de to 

 Smaabyer Skanor og Falsterbo, i hvilke de store Markeder 

 holdtes. I Virkeligheden synes den fiskede Sildemængde 

 efter de gamle Toldregnskaber ikke at have været saa 

 overvættes stor, maalt med Nutidens Maalestok, nemlig 

 kun omkring 50—60 Tusinde Tønder aarlig — eller om- 

 trent den samme Mængde, som der den Dag i Dag fiskes 

 paa det paagældende Omraade (fra Hveen til Bornholm); 

 og dog synes Fiskeriet, der dreves med Bundgarn og Driv- 

 garn ligesom nu (men kun om Høsten), at være blevet 

 drevet meget stærkt, thi omkring Aar 1550 skal der have 

 været 7.515 Baade. Det Ry, der gaar af Øresundsfiskeriet, 

 skyldes dels, at der dengang ikke var andre, større Silde- 

 fiskerier, dels det Handelsrøre, som trivedes i Tilknytning 

 hertil. Allerede fra det trettende, fjortende og femtende 

 Aarhundrede berettes der om Perioder med rigt Silde- 

 fiskeri ved Bohuslån, og den meget rige Periode fra c. 

 1550— c. 1590 synes at have givet Øresundsfiskeriet et af- 

 gørende Knæk. Helt fejlagtig har man opfattet Forholdet, 

 som om det var Øresundssilden, der dengang opgav sine 

 Legepladser i Sundet og søgte op til Skageraks Kysten i 

 Stedet for. Men yderligere tabte Hanseaterne deres Fører- 

 stilling paa Sildemarkedet, idet Hollænderne havde op- 

 taget Fiskeriet i større Maalestok og efterhaanden fik et 

 Sildefiskeri af umaadeligt Omfang, som i det syttende 

 Aarhundrede skabte Hollands Velmagt. I Begyndelsen af 

 det nævnte Aarhundrede skal det hollandske Sildefiskeri 

 have givet aarlig 30 — 45 Millioner Kroner i rede Penge 

 samtidig med, at der i Landet selv forbrugtes for lige saa 

 meget. Hollændernes Førerstilling tabtes under uheldige 

 Krige, og det blev derpaa England-Skotland, der kom til 

 at drive det mest indbringende Sildefiskeri. Nu, da Af- 

 sætningsforholdene er bedre — omend vanskelige nok — , 

 behøver Fiskeriet ikke i den Grad som tidligere at rette 

 sig efter Nationernes Handelsforbindelser, og det er der- 

 for nu mere fordelt efter Landenes naturlige Fiskerimulig- 

 heder end tidligere. 



Ogsaa det i sin Tid betydelige Sildefiskeri i Limfjorden 



