212 



vider, der er mindst under første Overvintring, bliver de 

 ældste. Væksten slutter rimeligvis ved 16—17 Centimeters 

 Længde, og sandsynligvis dør de fleste Individer snart 

 efter, at denne Størrelse er naaet, hvilket synes at ske i 

 4 — 7 Aars Alderen. Forholdet mellem Brislingens Længde 

 (1) og Vægt (p) kan udtrykkes ved p = C l 3 , hvor C er en 

 Konstant, der ved Sommertid fandtes at være 0,0072, ved 

 Vintertid 0,0067. Fedtholdigheden, der betinger Varens 

 Godhed, svinger regelmæssig Aaret igennem, er lav om 

 Vinteren, høj om Sommeren og Høsten; i 1909 var Gen- 

 nemsnitsfedtholdigheden i April 4,87°/o, i September 15,52 °"/o. 

 Fedtholdigheden synes at tiltage med Størrelsen, indtil 

 Fisken er 11 — 12 cm; senere bliver den lavere, rimeligvis 

 paa Grund af den aarlige Gydning. Aarsagen hertil er 

 vel bl. a. dels den sparsommere Næring om Vinteren, dels 

 Fordøjelsens Langsomhed ved den lave Varmegrad. 



Brislingens Betydning for vort hjemlige Fiskeri er 

 voksende, og der fiskes en Del i Limfjorden og andre 

 Steder; det meste sendes til Tyskland for at røges („Kieler- 

 sprot"), men en Del heraf sælges atter i Danmark. For 



1909 opgives vor Fangst til 12,800 kg (til en Værdi af 

 61.200 Kr.), alt fra Limfjorden; hvad der er fanget andre 

 Steder, er opgivet som Sild. I den vestlige Østersø fanges 

 baade fra tysk og dansk Side en Del Brisling, som ogsaa 

 røges. Særlig tidligere brugtes der saltet, norsk Brisling 

 som Agn ved Jyllands Vestkyst. „Kielersprot"-Industrien 

 er gammel, og dette gælder ogsaa den norske og bohus- 

 lånske med Nedlægning af Brisling i Krydderier („Ansjos"). 

 Derimod er der i Løbet af de senere Aar i de sydvest- 

 norske Byer opblomstret en mægtig Hermetik-Industri, som 

 benytter Brisling og i mindre Grad Ungsild til Fremstil- 

 ling af forskellige henkogte Produkter, særlig „Sardiner". 

 Denne norske Industri har udviklet sig rivende. I Sta- 

 vanger anlagdes den første Hermetikfabrik 1873, nu er 

 der omkring tredive Fabrikker; i 1907 udførte Norge c. 

 8,3 Millioner Kilo Hermetik (heraf Stavanger alene c. 6,7), 

 i 1911 udførte Norge c. 21,2 Millioner Kilo Hermetik (heraf 

 Stavanger alene 15,4); Brislingfangsten er fra 1901 til 



1910 steget fra 5,6 til 18 Millioner Kilogram; i 1911 ud- 

 førte Norge over 14 Millioner Kilogram „røgede Sardiner" 

 til en Værdi af c. 10 Millioner Kroner. Medens den an- 

 vendte norske Brisling er af udmærket Kvalitet, idet Raa- 

 varen bestaar af de omkring een Decimeter lange, umodne 

 og fede Fisk, som kun fanges Sommer og Høst, saa har 

 vinterfanget Brisling mindre god Lugt og Smag (viser 

 Aldehydreaktion). Særlig vinterfanget, moden Brisling, 

 der bruges en Del i England, er slet, da Huden er tyk, 

 Smagen daarlig og Kødet meget grovt. Det er saaledes 



