214 



hos de voksne, men tydelig kølet og savtakket. Skællene 

 er store; der gaar kun 28—30 paa en Række langs Krop- 

 sidens Midte. Farven er omtrent som Sildens, blaagrøn 

 eller mørk olivengrøn paa Ryggen, sølvhvid med nogen 

 Guldglans paa Sider og Bug; paa Overgangen mellem 

 Ryg og Side et blaaligt Baand; Overgællelaaget har en 

 mørkegrøn Plet paa det Sted, fra hvilket Straalefurerne 

 udgaar; Svælget er sortagtigt; den levende Fisk skal have 

 Gællelaag og Partiet ved Gællespaltens øvre Del lyst 

 svovlkisfarvet og have en Række af seks smaa, mørke 

 Pletter paa hver Kropside samt en blodrød Plet paa Gælle- 

 laaget og en over Brystfinnerne. 



R 16—18; G 17-21; Br 16—17; Bu 8; H x + 19 + x. 



:; v: 



Fig. 89. Sardin. (Efter F. A. Smitt). 



Sardinen bliver sjælden over 26 cm lang, men et af 

 vore faa nordiske Eksemplarer var dog 28,5 cm, og den 

 siges at kunne blive over tre Decimeter lang. Sardinen 

 forekommer fra Bergen til Madeira og de kanariske Øer 

 samt i hele Middelhavet. Vore Farvande ligger norden 

 for dens egentlige Hjem, der først begynder i Kanalen, 

 og det er kun undtagelsesvis, at den træffes hos os. I 

 alt er kun følgende Fangster kendte: Fem fra Bohuslåns 

 Kyst (Kalfsund, 15. Maj 1855, 9, 285 mm; 1861, 23 cm; 

 Stromstad, 11. August 1865, tf, 218 mm, 15. Juli 1869, 

 230 mm og 25. Juli 1877, 20 el. 23 cm), Kattegat i Nær- 

 heden af Kullen (25. September 1849, c. 25 cm, 9 med mo- 

 den Rogn), Nexelø Bugten (Starreklinte Strand, 24. August 

 1904), Baaring Vig (Oktober 1884; her skal den tages næsten 

 hvert Aar (?)), Kerteminde Fjord (Oktober 1866, 250 mm), 

 Ringkjøbing Fjord (før 1883). En Meddelelse i „Fiskeri- 

 tidende" om, at deri Slutningen af Maj og i Begyndelsen af 



