225 



Flere af de til denne Underslægt hørende Arter er 

 fra gammel Tid Kulturfisk. Dette i Forbindelse med en 

 naturlig Foranderlighed medfører, at de enkelte Arter kan 

 optræde med meget forskelligt Udseende. Tilmed finder 

 Krydsninger hyppig Sted, og det er derfor nødvendig at 

 medgive en særlig Oversigt over Slægtens danske Arter og 

 Bastarder foruden den strengere systematiske, der følger 

 Slægtens Inddeling i tvende Underslægter. 



Oversigt over Karpeslægtens Arter og Bastarder. 



1. Skægtraade findes 2. 



Skægtraade mangler 4. 



2. Fire Skægtraade 3. 



Færre Skægtraade 



Karpekaruds (C. cårpio x caråssius). 



3. Fem Tænder i tre Rækker paa hvert nedre Svælg- 



ben 1. Karpe (C. cårpio). 



Tænderne som Regel anderledes.... Karpekaruds. 



4. De bagudlagte Brystfinner naar som Regel om bag 



Højdelinien gennem Bugfinnernes Rod. Fire 

 Svælgtænder i een Række. Farven oftest guld- 

 skinnende 3. Guldfisk (C. au rå tus). 



De tilbagelagte Brystfinner naar ikke bagom 

 Højdelinien gennem Bugfinnernes Rod. Een 

 eller flere Tandrækker. Farven mer eller min- 

 dre messingskinnende 5. 



5. Fire Tænder i een Række paa hvert Svælgben. 



2. Karuds (C. caråssius). 

 I Reglen flere Tandrækker, i hvert Fald paa det 

 ene Svælgben Karpekaruds. 



Oversigt over Karpeslægtens Underslægter. 



Skægtraade findes 1. Cyprinus. 



Skægtraade mangler 2. Caråssius. 



1. Underslægten Cyprinus Artedi s. str. 

 To Skægtraade paa hver Side af Munden. Paa de 

 nedre Svælgben er der i Reglen tre Rækker Tænder, hvor- 

 af den ene indeholder tre Tænder, hver af de andre to 

 kun een Tand hver; almindeligvis har tre— fire af Tæn- 

 derne flade og tværriflede Kroner. 



C. V. Otterstrøm: Fisk II. 15 



