231 



f. Eks. fordi den foruroliges ved Skøjteløbning paa Isen, 

 eller fordi den lider Iltmangel, eller naar der dannes gif- 

 tige Luftarter (Svovlbrinte), svømmer den forvildet om og 

 kvæles da let, idet den saa bruger megen Ilt, og Vandet 

 ofte paa denne Tid er iltfattigt. Om Foraaret, i Marts- 

 April Maaned, vaagner Karpen, og saa snart Vandet er 

 blevet varmt nok, begynder den at æde og er saa flittig 

 hertil, at den trods sin korte Væksttid dog er en hurtig- 

 voksende Fisk. Om Efteraaret er den meget fed; rimelig- 

 vis omsættes 'en Del af Fedtet i Vinterens Løb, medens 

 der til Gengæld optages Vand (jvf. Silden, Side 202), men 

 Vægten svinder dog noget (5— 10°/o) under Dvalen. Kar- 

 pens Alder lader sig forholdsvis let aflæse af Aarringene 

 paa dens Skæl, hvilket bl. a. har en ikke ringe Betyd- 

 ning i Praksis til Adskillelse mellem hurtigvoksede, een- 

 sommers og daarligvoksede, tosommers Karper. Moden- 

 heden indtræder som Regel i Karpens tredje (Hannen) 

 eller fjerde Aar (Hunnen), men som omtalt kan der 

 jævnlig indtræffe Aar, hvor Legen ikke finder Sted. 

 Rognen opsuges da. Forholdsvis rigeligst Rogn har de 

 fire— otteaarige Karper, og efter det tolvte Aar er Karpen 

 oftest gold. 



Som nævnt har Karpen fra gammel Tid været Gen- 

 stand for kunstig Opdræt. Dette forbedredes i Firserne af 

 den bohmiske Karpeavler Dubisch. Medens i den ældre 

 Driftsmaade (Tyskernes „Femelbetrieb") Karperne fik Lov 

 til at yngle i Dammene, saa at der i disse gik alle Stør- 

 relser sammen, saa hævdede Dubisch det Princip, at hver 

 Størrelse Karper skal gaa i Dam for sig. Dette Princip 

 følges nu i ethvert rationelt Karpedambrug, og i et saa- 

 dant er Driftsplanen da i Korthed følgende: Henimod 

 Legetiden udvælges nogle særlig gode, fire— seks Aar gamle 

 Karper, der skal tjene til Stamfisk. Legefiskene sættes i 

 smaa Damme paa omkring en Ar, der hidtil har ligget 

 tørre og græsbegroede, men nu spændes; i hver „Lege- 

 dam" sættes een eller et Par Hunner og det dobbelte An- 

 tal Hanner. Bliver Vejret godt, foregaar da Legen en af 

 de følgende Dage i den aarle Morgenstund under megen 

 Plasken; der fordres stille Solskinsvejr i Morgentimerne; 

 jævnlig sker det dog, at Karperne ikke vil lege, og man 

 maa da prøve at sætte andre modne Karper i Legedammen. 

 Hos os er det ikke hvert Aar, det lykkes at faa tilstrække- 

 lig mange Karper til at lege. Naar Karperne har ynglet, 

 fjernes de. Rognen er nu afsat paa Græsset og klækkes 

 hurtig. Den spæde Yngel forbliver en Ugestid efter Klæk- 

 ningen i Legedammen, men fiskes derefter op med en 

 Brile og sættes over i den saakaldte „Forstrækdam", i 

 hvilken den bliver en Maanedstid; den har da naaet en 



