233 



Damme, naar der blot er tilstrækkelig Iltholdighed (Gen- 

 nemstrøm) og lav Varmegrad, forlanger Karpen ikke no- 

 gen høj Iltholdighed, men derimod Varme og Plads til at 

 bevæge sig paa samt rigelig Tilgang af naturligt Foder; 

 den trives ubetinget bedst i Damme, der indeholder rige- 

 ligt dyrisk Svæv. Dog spiller Fodringen af Karperne en 

 meget stor Rolle. Der bruges mest Foderstoffer som Majs, 

 Lupiner, hvis Gift ikke skader Karpen, Ærter og Kødmel, 

 men meget andet kan bruges; man maa dog beregne, at 

 Karpen skal have en Del af sin Føde i Form af „Natur- 

 foder", hvilket rimeligvis skyldes, at den har de For- 

 døjelsesfermenter, som findes i de ædte Dyrs Tarmkanal, 

 behov for at kunne fordøje de kunstige Foderstoffer. Da 

 man altsaa hurtig kan naa Grænsen for, hvad der ved 

 Hjælp af Fodring kan frembringes af Karpekød i magre 

 Damme, vil man oftest sørge for at forbedre Dammenes 

 Dyreliv. Dette lader sig gøre ved at tilføre Dammene 

 Gødning, dels medens de staar spændt, og dels medens 

 de er tørlagt; i Virkeligheden har ogsaa selve Tørlægnin- 

 gen en frugtbargørende Virkning paa Dambunden, og som 

 Regel vil man derfor lade alle de ubenyttede Damme staa 

 tørre Vinteren over, og desuden er det almindeligt at lade 

 hver Dam ligge tør hvert fjerde— femte Sommer, idet den 

 da benyttes til Agerbrug. Karpedammene, særlig Fededam- 

 mene kan have en meget betydelig Størrelse, flere Hun- 

 drede Hektar; for at lede Vandet og Fiskene ud af de 

 flade Damme ved Udfiskningen graves der Ledegrøfter, 

 som fører ned mod Munken, foran hvilken Grøfterne sam- 

 les i en Udfiskningsgrube; i denne tages Hovedmassen 

 af Fiskene, naar Dammen tømmes. Til et fuldstændigt 

 Karpedambrug hører der som Regel foruden de nævnte 

 Damme endnu nogle, der er beregnet til Opbevaring af 

 Salgsfisken („Kammerdamme"); det er smaa Damme med 

 Gennemstrøm og fast Bund. Man inddeler sædvanlig 

 Dammene i fem Godhedsklasser efter den Mængde Karpe- 

 kød, de uden kunstig Fodring kan frembringe pr. Flade- 

 enhed: 



Klasse I særdeles gode 200—400 kg Tilvækst pr. Hektar 



— II gode 100—200 - - — 



— III middelgode .. 50-100 - - - 



— IV daarlige 25—50 — - — 



— V meget daarlige under 25 - 



Har man erfaringsmæssig fastslaaet, hvor mange Kilo- 

 gram Karpekød en Dam kan give uden Fodring, kan man 

 deraf beregne ret nøje, hvor mange Sættekarper der kan 

 sættes i den om Foraaret, for at de skal faa netop den 



