237 



brug. Ogsaa i Tyskland og i Rumænien er Karpeavlen 

 meget betydelig. Hos os spiller den ikke nær saa stor 

 en Rolle, hvilket vistnok delvis kommer af, at vor Sommer- 

 middelvarme er lovlig ringe. Af større Karpedambrug 

 har vi kun en halv Snes Stykker; de fleste af disse ligger 

 paa Sjælland. Vore Karper sælges næsten alle levende 

 til Tyskland; aarlig udføres der efter et Skøn omkring 

 25.000 Kilogram; Prisen er c. 1 Kr. 20 Øre pr. Kilogram. 

 Som oftest spises Karpen kogt; den kan være meget fed 

 og velsmagende, men de talrige Biribben er ubehagelige; 

 som en særlig Lækkerbidsken anses „Karpetungen". Karpe 

 er almindelig Juleret i Mellemeuropa. Om Karpens al- 

 mindeligere Brug her i Landet i ældre Tid vidner dens 

 Forekomst i Litteratur og Ordsprog. 



2. Under slægten Cardssius C. U. Ekstrom. 



Skægtraade mangler. De nedre Svælgben bærer kun 

 fire Tænder, som sidder i een Række; de tre af Tænderne 

 har en sammentrykt, skraat afskaaret Krone, der omgives 

 af en enkelt Emaljering, medens den fjerde Tandkrone er 

 kegleformet. 



Til Underslægten hører kun de nedennævnte to Arter. 



Oversigt over Underslægtens Arter. 



De bagudlagte Brystfinner naar ikke om bag 

 Højdelinien gennem Bugfinnernes Rod. Krop- 

 siderne messingskinnende 



1. Karuds (C. caråssius). 

 De bagudlagte Brystfinner naar oftest bag om 



Højdelinien gennem Bugfinnernes Rod. Krop- 

 siderne er mer eller mindre gyldne 



2. Guldfisk (C. auråtus). 



1. Karuds (Cyprinus caråssius Linné). 

 (Krøyer: Caråssius vulgåris). 



Formen er høj og sammentrykt; den største Højde 

 gaar omkring 2 — 3 1 /s Gang op i Totallængden. Munden 

 er lille og skraat opadvendt. Overgællelaaget har vifte- 

 formet udstraalende, ru Ribber. Svælgtænder 4—4. Ryg- 

 finnen har tre — fire ugrenede og seksten — nitten grenede 

 Straaler. Gatfinnen begynder ligeledes med ugrenede 



