240 



Roslagen Skærgaard, ved Preussens Kyst og i Vige i den 

 vestlige Østersø; mere mærkeligt er det, at den skal tri- 

 ves i Sibiriens og Sydruslands salte Steppesøer. I Norge 

 og det nordlige Sverige findes kun Damkarudsen, og dette 

 skal ogsaa gælde Sydeuropa. Sin nuværende Udbredelse 

 har Karudsen kun naaet ved Menneskets Hjælp, idet den 

 f. Eks. er indført til Frankrig og til de britiske Øer. Dens 

 Navn er utvivlsomt af slavisk Oprindelse, hvilket kunde 

 stemme godt overens med en Udbredelse fra Sydøst. Hos 

 os er Karudsen vel nok den almindeligste Fisk i alskens 

 Damme, hvorimod den er mindre almindelig i Søerne ogikke 

 hører hjemme i rindende Vand. Af og til kan den træffes 

 i Brakvand (Roskilde Fjord, d. 22. Juni 1894). Særlig sy- 

 nes den at findes i Damme i Nærheden af beboede Steder, 

 og den er da ogsaa mindst hyppig i det tyndt befolkede 

 Vestjylland. Endog paa Læsø, Anholt og Samsø findes 

 den i Smaavande, der ellers er fisketomme eller i øvrigt 

 kun huser Hundestejler; da Karudsen ikke som disse 

 tillige lever i Havet, taler alt for, at den er hidbragt fra 

 andre Steder af Mennesker. Ogsaa paa Bornholm er den 

 almindelig. Paa Grund af Karudsens Sejglivethed og 

 Nøjsomhed er det yderst let at flytte den fra et Vand til 

 et andet, men hvorfor den saaledes er blevet spredt over 

 store Dele af Europa, blandt andet over vort Land, er en 

 Gaade; nu anses Karudsen hos os knap nok for spiselig, 

 da den som Regel naar en altfor ringe Størrelse; tidligere 

 har man niaaske været mere nøjsom, thi Krøyer siger, at 

 Karudsen omkring Midten af det forrige Aarhundrede 

 stod i temmelig høj Pris; rimeligvis skyldes Karudsens 

 Overflytning fra Dam til Dam for en ikke ringe Del ung- 

 dommelige Fiskere, hvem Karudsen altid har været et let 

 og attraaværdigt Bytte. Søkarudsen er forholdsvis sjælden 

 hos os; den kendes f. Eks. fra Fure Sø, Esrom Sø og Sorø 

 Sø, og rimeligvis kan den lejlighedsvis fanges i omtrent 

 enhver Sø, da det har vist sig, at Søkarudsen kan ned- 

 stamme fra Damkarudser; naar der alligevel saa forholds- 

 vis sjælden fanges Søkarudser, ligger det antagelig i, at 

 Karudsens Yngel meget let falder som Bytte for Sø- 

 ernes Rovfisk. Som ældre er Søkarudsen ret godt be- 

 skyttet mod at blive slugt ved sin høje Form. Hvor Ka- 

 rudsen fanges i Søer, er det altid i lune, plantefyldte Vige 

 med blød Bund. I det hele taget ynder den stillestaaende, 

 grunde Vande med dyndet, plantebevokset Bund, men den 

 kan i øvrigt leve i meget daarligt Vand, saavel i Mose- 

 huller som i stærkt forurenede Møddingdamme. Dens 

 Iltfordringer er smaa, og ligesom Karpen kan den klare 

 sig længe med Nødaandedræt; er der et tilstrækkeligt Mud- 

 derlag, kan den taale en tilsyneladende Udtørring af Dam- 



