241 



men om Sommeren og Bundfrysning om Vinteren; den 

 kan derfor — een Gang udsat — holde sig i næsten et- 

 hvert Vandhul. Karudsen elsker Rolighed og Uvirksom- 

 hed; sædvanlig holder den sig ved Bunden og roder efter 

 Næring, og naar den har skjult sig i Dyndet eller i Græsset 

 ved Bredden, er den tryg, hvorfor den let fanges med en 

 Brile; i Legetiden og i den varmeste Sommertid (Juli— Au- 

 gust) gaar den dog ofte stimevis i Vandskorpen, men er da 

 sky. Dens Føde er omtrent som Karpens, altsaa meget 

 forskelligartet (Smaadyr, stivelsesholdige Plantedele, Køk- 

 kenaffald), men Damkarudsen synes undertiden at holde 

 sig til Alger, Blade og andre Plantedele og forbigaa Smaa- 

 dyrene. Ligesom Karpen har Karudsen bagtil paa Ganen 

 en Pude, der bruges, naar Føden skal pumpes ind (jvf. 

 Side 229). Dens Tarmkanal er ogsaa meget lang. Lege- 

 tiden er hos os som Regel fra midt i Maj til Slutningen 

 af Juni Maaned (maaske ind i Juli), men modne Karudser 

 kan træffes en Del tidligere (d. 19. April 1878 ved Holsteins- 

 borg). Hvert Sted strækker Legen sig over længere Tid, 

 idet de ældre Karudser leger først, de yngre senere. Le- 

 gen foregaar paa grundt Vand mellem Plantevækst, under 

 livlig Smasken og Plasken. Æggene er smaa (1 — 1,5 mm 

 i Tværmaal) og talrige; hos middelstore Fisk er der c. 

 150.000 Stkr., hos store det dobbelte og mere. Æggene 

 klæber sig fast; de klækkes hurtig. Karudsens Vækst er 

 meget afhængig af Tilgangen paa Føde, men hvor Be- 

 standen ikke ved meget kraftig Befiskning eller ved Rov- 

 fisks Indflydelse beskæres, vil der som Regel i Løbet af 

 faa Aar være lagt saa megen Yngel til, at den vantrives 

 paa Grund af Næringsmangel og ikke naar op over om- 

 kring otte Centimeters Længde. Et Eksempel paa Karud- 

 sens Vækst i en Dam med omtrent en Dekar Vandflade 

 og med næringsrigt Tilløb fra en Køkkenrendesten er 

 givet tidligere (I Side 34—35); den forholdsvis gode Vækst 

 skyldtes maaske ogsaa, at der fiskedes en Del i Dammen. 

 Modenhed opnaas vistnok oftest mod Slutningen af det 

 andet Leveaar. Hunnerne vokser hurtigere og bliver større 

 end Hannerne. 



Hos os har Karudsen for Tiden ingen nævneværdig 

 Betydning som Spisefisk, hvilket mest skyldes dens al- 

 mindeligvis ringe Størrelse, thi Kødet er i og for sig godt. 

 Det synes dog ikke udelukket, at den vilde egne sig for 

 kunstig Opdrætning, da den er vel anset baade i Sverige og 

 i Østeuropa og vistnok betales ret godt der. Foreløbig har 

 den hos os mest Anvendelse som en altid let fangelig 

 Agnfisk for Gedder og Aal, og den udsættes ofte i Damme 

 for at tjene til Næring for Rovfisk, ligesom det anbefales 

 at have den i Krebsedamme. 



C. V. Otterstrøm: Fisk II. 16 



