244 



bageste, eller kan formindskes eller endog helt mangle; 

 Gatfinnen, ja selv Halefinnen kan mangle. Eller Hale- 

 og Gatfinnen kan være dobbelte, idet hver Finnestraale er 

 spaltet til Grunden i sine to Halvdele (jvf. I, Side 10). 

 „Slørhaler" er Guldfisk med meget stor og trelappet Hale- 

 finne. „Teleskopfisk" har yderligere Øjnene siddende 

 paa Stilke som Krebseøjne, idet de er traadt ud af deres 

 Huler. 



Karpekaruds (Cyprinus cårpio x 



caråssius). 



(Zoologia danica: Cyprinus kollårii). 



Formen er i Reglen højere end hos de i Frivand le- 

 vende Karper. Af Skægtraade findes oftest een, to eller 

 tre, men de er korte og tynde. 

 Svælgtændernes Antal er meget 

 ubestandigt; som Regel er der 

 to Rækker Tænder, hvoraf den 

 indre har fire, den ydre kun een 

 Tand, men der kan være een 

 Række med fire Tænder, eller 

 tre Rækker, hvoraf de to ydre 

 med een Tand hver, og i den 

 inderste Tandrække kan der være 

 tre Tænder i Stedet for fire; en- 

 delig kan Forholdet være for- 

 skelligt paa de to Svælgben. 

 Tændernes Form er nærmest 

 som hos Karudsen, sammentrykt med skraa Tyggeflade 

 omgivet af en Emaljering. Gællelaagslisterne er nedentil 

 knubrede ligesom hos Karudsen. Finnernes Form ligner 

 mest Karpens. Ryg- og Gatfinnepiggene kan være lige 

 saa grovt takkede som Karpens eller svagt tornede som 

 hos Karudsen. 



R 3 + 19; G 3 -f- 6; Br 16; Bu 9; H x -{ 19 + x . 



At Karpekarudsen er en Bastard mellem de to Arter, 

 af hvis Navne dens eget er sammensat, er godtgjort ved 

 nogle i England foretagne Krydsninger mellem en Karpe- 



Fig. 102. Svælgtænder 

 af den overfor afbildede 

 Karpekaruds. 1 • 4—4 • 0. 



(Efter Zoologia danica). 



