254 



Baand, der gaar fra Snudespidsen til Halefinnens Rod, 

 hvor det ender med en særlig tydelig Plet; de nedre Krop- 

 siders og Bugens Farve er lys, sølvglinsende eller mælke- 

 hvid, med sort Punktering. I Legetiden bliver Farverne 

 livligere, særlig hos Hannerne; Siderne bliver grønlige, 

 Bugen rødlig, og Gællelaagene faar en hvid Plet; under- 

 tiden bliver Fisken næsten sort. 



R 9—10; G 9-10; Br 14-17; Bu 8-9; H x + 19 4- x. 



Elritsen bliver oftest kun seks — ni Centimeter lang; 

 i England skal den kunne naa henved den dobbelte Stør- 

 relse, men hos os naar den næppe stort over en halv Snes 

 Centimeter (Skanderborg Sø, 1. September 1893,9, 12,2 cm). 

 Hunnerne bliver en Del større end Hannerne. Elritsen 



Fig. 110. Elrits. (Fra Feddersen). 



hører hjemme i Vandløb med rent og klart Vand og med 

 frisk Strøm, hvor Bunden er sandet og stenet; og den 

 kan (i Sverige og Finland) tillige træffes i Søer med lig- 

 nende Naturforhold, ja den findes endog i stort Tal i den 

 bottniske og finske Bugts Skærgaarde og kan forekomme 

 i Østersøen helt ned til Blekinge og lever i Havet ved 

 Gotland. Elritsen er udbredt over næsten hele Europa 

 med Undtagelse af Island, Færøerne, Norge fra Trond- 

 hjems Fjord til Tromsø, Irland (her dog indført), Største- 

 delen af Sydeuropa og det sydøstlige Rusland; den fore- 

 kommer desuden over store Dele af Mellemasien og Si- 

 birien til Amurfloden. Hos os er den almindelig paa 

 Bornholm, paa Fyen og i hele Jylland; paa Sjælland 

 kendes den fra Lellinge Aa, Køge Aa og fra et af Sus- 

 aaens Tilløb (Ringsted Aa); fra vore andre Øer kendes 

 den ikke. Hos os lever Elritsen kun i Vandløbenes øvre 

 Del (øvre og nedre Bækløb), samme Steds som Bæk- 



