263 



fra Jylland og kun fra Vandomraader, der staar i Forbin- 

 delse med Vesterhavet fra Ringkjøbing Fjord og sydefter. 

 Krøyer kendte ikke Stæmskallen her fra Landet, men for- 

 modede, at den maatte kunne findes her; en Meddelelse 

 til ham om, at en anden Skalleart fandtes ved Endrup- 

 holm, har rimeligvis haft Sigte paa Stæmskallen. Feddersen 

 efterspurgte imidlertid forgæves Stæmskallen ved Endrup- 

 holm, hvorimod han (sandsynligvis dog fejlagtig) formo- 

 dede, at nogle store Skaller, som Fiskerne ved Maribo Sø 

 omtalte for ham, skulde være Stæmskaller (snarere Rim- 

 ter). Imidlertid fik han d. 14. Oktober 1878 sendende fire 

 Stæmskaller og senere mange flere fra Nips Aa, hvor den 

 skal kaldes „Bundskalle". Senere er den truffet i Farris 

 Bæk (et nordligt Tilløb til Ribe Aa, nær Vamdrup) og i 

 Bønstrup Sø i Kongeaaens Opland (Februar 1879) samt i 



Fig. 115. Stæmskalle. (Efter Zoologia danica). 



Sneum Aa. I Fjederholt Aa i SJcern Aas Opland var den 

 talrig d. 31. Juli 1904, og den fangedes almindeligt i Aale- 

 ruser i Ringkjøbing Fjord i Oktober 1904, men nu er 

 den her trængt tilbage ligesom Skallen. Stæmskallen 

 holder mest til i strømmende Vand, og den kan her endog 

 gaa helt op til Ørredens Tilholdssteder. Den ynder kø- 

 ligt Vand og holder sig derfor i Søerne paa nogen Dybde. 

 Det er en sky Fisk med hurtige Bevægelser, og med Hen- 

 syn til stimevis Færden og lignende forholder den sig om- 

 trent som Skallen. Dens Føde synes mest at bestaa af 

 Insektlarver og andre Smaadyr fra Bunden samt af In- 

 sekter fra Overfladen; om Planteføde spiller nogen Rolle, 

 er uvist. Overvintringen foregaar paa dybt Vand, og efter 

 denne søger Stæmskallen op i Vandløb, hvor den i April 

 eller Maj Maaned leger paa Sandbund en halv Snes Dage 

 efter Opgangen; efter Legen bliver Fisken kun højst et 

 Par Uger oppe ved Legepladserne, og trækker snart 

 nedefter igen. Æggene er ret store, omkring 2 mm i Tvær- 



