267 



hvor der er stenet Bund, og de kommer kun til Vand- 

 skorpen i lune Aftener. Om Vinteren er Rimten paa 

 Dybet i Havet eller i Søerne, og den staar da rimeligvis 

 i Dvale i Stimer. Om Efteraaret søger Rimten igen grundt 

 Vand og gaar da atter op i de samme Aaløb, der tjener 

 den til Legeplads om Foraaret; fra Vandløbene trækker 

 den atter ned, naar Frosten kommer, men endnu naar der 

 er Is paa Søerne, kan den i Sverige fanges under denne 

 paa grundt Vand et Stykke Tid, førend den begiver sig 

 ud paa Dybet til Vinterdvalen. 



Som Unge æder Rimten særlig fritsvømmende Smaa- 

 dyr (Dafnier, Hjuldyr), af og til vistnok ogsaa Alger; se- 

 nere paa Aaret tager den ogsaa Larver og lignende; den 

 voksne æder i Brakvand vistnok ren dyrisk Føde: Insekter 

 og disses Larver, Snegle, Muslinger (Blaamuslinger), Krebs- 

 dyr (Gåmmarus, Aséllus) samt ikke saa sjælden Fiske- 

 yngel. Dens Kød er benrigt og blødt og bliver ved Kog- 

 ning gulligt eller rødligt; det er ikke synderlig anset, men 

 da Fisken er saa stor og kan fanges saa let i betydelige 

 Mængder under Opstigningen, spiller Fiskeriet efter den 

 dog adskillige Steder en ikke helt ringe Rolle. Hos os 

 fiskes den vistnok kun regelmæssig i større Mængde i 

 Tilløbene til Køge Bugt, og efter ældre Beretninger at 

 dømme synes Fangsten tidligere at have været rigeligere. 

 Fangsten henholdsvis i Køge Aa og i Pramaaen var i Aarene 

 1901 — 1912 omtrent følgende i Tusinde Kilogram: 0,5, 5,0— 



3,5, 4,0—3,5, 5,0-2,5, 5,0—0,25, 2,5—0,6, 2,0—0,65, 2,0-2,35, 



1,6—0,575, 0,55—0,85, 0,75—0,2, 0,3. I Høsten 1913 var Rimte- 

 fangsten atter rigelig; Aviserne meldte om Fangst af mindst 

 8.000 kg „Karper". Prisen var paa Krøyers Tid 6 Skilling 

 pr. Pund i København, hvilket er forbavsende højt; Rim- 

 ten kommer ogsaa nu undertiden paa Københavns Fiske- 

 torv; men Hovedmængden af de Køge Rimter gaar til 

 Tyskland for c. 30 Øre pr. Kilogram. Tidligere sejledes de 

 til Tyskland i Kvaser; Rimten er i det hele ret sejglivet 

 og taaler godt Ophold i Hyttefad. I Fiskerilovene (af 1907) 

 er Rimten ikke fredet, men i Regulativet (af 1901) for 

 Fiskeriet i Køge Aa og i Vedtægten (af 1912) for Fiskeriet 

 i Næstved-, Sønder- og Fladsø Fjorde samt Nørre Strand 

 eller Dybsø Fjord er der fastsat en Fredningstid henholds- 

 vis fra d. 20. Marts— d. 10. April og fra d. 15. Marts— d. 15. 

 April samt i Vedtægten et Mindstemaal paa 262 mm til 

 Haleroden; desuden er Rimtens Legepladser i Køge Aa 

 fredede mod forstyrrende Fiskeri. 



Rimtens iøjnefaldende, men pletvise Optræden har 

 skaffet den mange Navne. Ved Odense Aa skal man have 

 kaldt den Ejby-Gedde, i København kaldes den Strand- 

 karpe, i Sydsjælland Emde, Strandskalle eller Rimte; det 



