272 



et utydeligt mørkere Længdebaand paa Grænsen mod Ryg- 

 gen. Hunnerne har, særlig i Legetiden, en Hudfold, der 

 omgiver Gat- og Kønsaabningen, og som er aaben fortil 

 eller er mer eller mindre rørformet; hos Hannerne og 

 hos de unge Hunner er denne Dannelse rudimentær. Des- 

 uden kan Kønnene kendes paa, at Hannens parrede Fin- 

 ner er forholdsvis længere end Hunnens. 



R 10— 11 ; G 14—16; Br 14—15; Bu 8—9; H x + 18— 

 19 -I- x. 



Regnløjen er vor mindste Karpefisk. Fra Tyskland 

 kendes den tolv Centimeter lang, men den største hos os 

 tagne var kun 8,2 cm. Hunnerne bliver et Par Centi- 



Fig. 121. Regnløje. (Efter F. A. Smitt). 



meter længere end Hannerne. Fiskens ringe Størrelse 

 har bevirket, at den let overses eller antages for Yngel af 

 andre Arter, og det var da ogsaa først i 1878 (28. Maj), at 

 den opdagedes hos os, idet den toges i Venslev Gadekær 

 i Holsteinborg Birk. Senere er den fundet adskillige Ste- 

 der i det nordøstlige Sjælland (Duemosegaard ved Helsinge, 

 Gurresø, Sortedam ved Hillerød, Birkerød Sø, mellem 

 Holte og Søllerød og i Ordrup Mose) og i Hovedstadens 

 umiddelbare Nærhed (i en Dam paa Lammefælled (1880) 

 umiddelbart opad Tagensvej Vest for Nørre Allé og i en 

 Mose ved Godthaabsvej (1904 og 1905), der senere er til- 

 kastet). Andre Steder her i Landet er Regnløjen ikke 

 fundet, men derfor er det langtfra udelukket, at den lever 

 der. I Sverige, hvor den opdagedes en halv Snes Aar 

 tidligere end hos os, kendes den kun fra det sydlige 

 Skaane. I øvrigt mangler den i hele det vestlige og syd- 

 vestlige Europa, i Norge, Finland og det nordlige Rusland; 



