283 



løb fra Aastørrelse; dog mangler den vistnok helt paa 

 Bornholm, og i de vestjydske Aaløb er den mange Steder 

 sjælden. I Brakvand lever Brasenen hos os i de vest- 

 jydske Fjorde, i Randers Fjord, i Hobro-Mariager Fjord og 

 i forskellige andre beskyttede Vande som Stege Nor, Ros- 

 kilde Fjord o. s. v. 



Brasenen ynder stillestaaende eller langsomt strømmende 

 Vande med ikke for ringe Dybde, Ler- eller Dyndbund og 

 langs Bredderne rig Plantevækst. Medens Yngelen holder 

 sig i Bredbæltet og her lever saavel af fritsvømmende 

 Dyr som af saadanne, der er knyttet til Planterne eller 

 Bunden, saa hører Brasenen fra omtrent sit andet Aar til 



Fig. 127. Brasen. (Efter Zoologia danica). 



paa dybere Vand, hvor den væsentlig lever af Bunddyr 

 og kun i Nødsfald tager sin Tilflugt til Svævet. Brasenen 

 er nu bleven mere lyssky og gaar i Reglen kun om Natten 

 (eller mod Tordenvejr) ind i Bredbæltets ydre Dele. Her kan 

 man ofte se Mærker af Brasenflokkenes Færden hen over 

 Bunden, idet der i denne er talrige, kredsrunde Fordyb- 

 ninger, som stammer fra, at Brasenen (i næsten lodret 

 Stilling) med sin fremskydelige Mund har opsuget Bund- 

 emnet; som Regel findes i Fordybningens Midte et lille 

 Vandaksskud eller en eller anden Plante (den hos os 

 sjældne Isoétes har endog faaet Navnet Brasengræs heraf), 

 og formodentlig søger Brasenen særlig de paa Planterne 

 siddende Dyr; Sand, Dynd og andet uspiseligt udspyer 

 den igen, og det kan oftest ses liggende rundt om Brasen- 



